Režie:
Alan ParkerKamera:
Michael SeresinHudba:
John WilliamsHrají:
Emily Watson, Robert Carlyle, Joe Breen, Pauline McLynn, Eanna MacLiam, Des McAleer, Johnny Murphy, Kerry Condon, Gerard McSorley, Alan Parker, Martin Benson (více)Obsahy(1)
Snímek je adaptací stejnojmenného autobiografického románu Franka McCourtha, v němž vzpomíná na své nelehké dětství, které strávil v chudinské čtvrti irského města Limerick. Vydání románu provázel v USA menší skandál, neboť autorova rodina se od něj distancovala a zpochybňovala pravdivost vzpomínek F. McCourtha. Film samotný poměrně věrně kopíruje dějovou linii knihy, avšak místy vyznívá poněkud chladněji. Děj se převážně odehrává v Limericku, kde Frank vyrůstá se svou matkou Andělou a otcem Malachym, jenž svým sklonem k alkoholismu ožebračuje celou rodinu. Frank ztratí hned několik sourozenců ze své početné rodiny a jediné východisko postupně spatřuje v odchodu do Ameriky. Matka Anděla trpně snáší osud a pro své potomky je ochotná udělat téměř cokoliv, co by bylo v jejich silách. Snímek zaujme svým naturalistickým zachycením dobového života v chudém a deštivém Limericku. Film získal cenu diváků na 35. MFF v Karlových Varech 2000. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (82)
Ortodoxný ľavičiar bude tvrdiť, že Anjelin popol je krásny príklad protikapitalistického sociálneho filmu, ortodoxný pravičiar zase, že Anjelin popol krásne ukazuje, že si ľudia za svoju biedu a osud do vysokej miery môžu sami. Alebo môžeme film, čo bude pravde najbližšie, brať jednoducho ako príbeh jednej chudobnej rodiny, ktorej hlava má rada alkohol a v Írsku zrovna nie je na ekonomických ružiach ustlané. Hlavnou postavou je dieťa, čo u mňa inklinuje k porovnávaniu k Svěrákovmu Po strništi bos, čo je ale diametrálne odlišne pojatý film. Anjelin popol namiesto hlášok a láskavosti ponúka temné obrazy a smrť. Napriek tomu nie je ubíjajúco depresívny a dve a pol hodiny utečú až prekvapivo rýchlo. ()
Tohle je proste depka, naprosta totalni depka od zacatku do konce. Vyrustani Frankieho a jeho sourozencu v chudinsky ctvrti v Irsku, kdy sourozenci padaj jak mouchy, vsude spina a hnus, neustalej dest, celej film ladenej do sediva, kluci nemaj prachy ani na chleba, natoz na obleceni, aby se zahrali, musi spalit stenu v byte, kdyz uz tatik vydela jednou za uherskej rok naky prachy, okamzite je prochlasta a pak usne ve vlastnich chcankach. Pusobivy to je o to vic, ze je film podle skutecnosti, respektive podle autobiograficky knihy. Nicmene precejen se tu sem tam hlavne v druhy polovine objevi nejakej naznak nadeje nebo dokonce i vtipek, ale hodne sporadicky a nasledne to vzdycky skonci nejak spatne. Hlavni hrdina si najde praci a ma z toho jen zanet spojivek a tak podobne. Ale i pres to vsechno film konci vicemene optimisticky, i kdyz da se rict, ze lehce stupidne, protoze se v podstate dostanem do bodu, kde film zacinal. Jinak herci jsou perfektni, hodne jim taky pridavaj irsky prizvuky a to jak co se tyce deti, tak Carlyle a Watson v roli rodicu. Lepsi 4* a Parker me opet potesil. ()
Je třeba ocenit, že film zdařile vystihnul vzpomínky na dětství Franka McCourta, irského spisovatele, a jeho mládí. Je zde hodně smutných věcí, včetně ponurých ulic smáčejících chudinskou čtvrť irského města Limerick, zvláště v záběrech na řeku. Nádherná hudba, která citlivě dokresluje dobové prostředí je velkým přínosem děje a dává filmu zajímavý rozsah. Na dobré úrovni jsou i herecké výkony. Jak už jsem napsal, díky všem těmto přednostem jde o film ne sice vyloženě zábavný, ale zato velmi kvalitní i bez romantických prvků a nenašel jsem nic, co bych mohl filmu vytknout. ()
Nádherný film, který (úžasné) předloze nedělá sebemenší ostudu, což je u všech adaptací obecně vzácná záležitost. Obzvlášť bych chtěla pochválit výkon Roberta Carlyleho, ale i všechny mladé Franky. Angela´s aches je má nejoblíbenější kniha - a tenhle film si z ní vzal všechnu tu atmosféru, lásku i bídu. ()
Víme, že na vzpomínky (vlastní promluva o minulých událostech) nemají žádnou hodnotu co do pravdivosti děje ani osob na nich zúčastněných. Jsou modifikovány tak, jak se to právě hodí, až nakonec petrifikují do jakéhosi "představovacího" kodexem, sbírky představ, kterou sám o sobě člověk má, a která ho líčí tak, jak se sám chce vidět. Proto "zpochybňování pravdivosti vzpomínek F. McCourtha" je absurdní, neboť se zpochybňuje zpochybněné. Takže knihu (film) zpochybněme ještě potřetí: třeba...., že té protivné vody bylo přece jen méně.... ()
Galerie (42)
Zajímavosti (1)
- Po svém odjezdu do Ameriky pracoval Frank v hotelu za 25 amerických dolarů týdně. Pravidelně posílal 10 dolarů své rodině do Irska. Jeho bratři a posléze i matka jej brzy do USA následovali. Frank nakonec vystudoval v USA vysokou školu v oboru angličtina. Zemřel v roce 2009 na rakovinu a zanechal po sobě dceru Margaret, pojmenovanou po své jediné zesnulé sestře. (Riley)
Reklama