Tvůrci:
Alexander EikKamera:
Carl SundbergHudba:
Raymond EnoksenHrají:
Sofia Helin, Kyle MacLachlan, Tobias Santelmann, Søren Pilmark, Anneke von der Lippe, Lasse Kolsrud, Amathea Eik, Leonora Eik, Petr Meissel, Marianne Sand (více)Epizody(8)
-
Napadení (E01)
-
Zborcený trůn (E02)
-
Přes Atlantik (E03)
-
Voda a oheň (E04)
-
Plané sliby (E05)
-
Období bouří (E06)
-
Dary (E07)
-
Domov (E08)
Obsahy(1)
Jak norská korunní princezna potkala nejmocnějšího muže světa a překročila Atlantik, aby pomohla bránit svou zem před nacismem... „Všechno se ten den změnilo. Pro mě, moji rodinu a celou moji zemi. Pro malý norský národ, který byl od toho dne okupován temnou, brutální silou, která šířila svůj všestravující požár po celém světě.“ V dubnu 1940 provedlo Hitlerovské Německo invazi do Dánska a v nadcházejících dnech napadlo také Norsko, aniž by zemím vyhlásilo válku. Zatímco Dánsko bylo obsazeno bez boje, norská armáda okupantům vzdorovala a podařilo se jí tak zajistit čas nutný i pro evakuaci královské rodiny, vlády a parlamentu na sever země. Mezi nimi byl i korunní princ Olav, korunní princezna Märtha a jejich tři děti. Před nimi se rozprostíraly jen obavy, co přinesou další dny a zda se jich dočkají živí… Výpravný seriál Cesta za oceán (původním názvem Atlantic Crossing) sledující dramatické osudy norské královské rodiny během druhé světové války, vzbudil v Norsku obrovský divácký zájem. Některé kritiky ho řadily vedle historických seriálů jako Koruna či Černobyl, ale seriál se setkal i s kontroverzním přijetím kvůli autorské interpretaci historických událostí. Především romantické povaze vztahu mezi norskou korunní princeznou a americkým prezidentem, která je dodnes předmětem spekulací. Také zájem mezinárodních distributorů o spíše neznámý příběh norské monarchie za druhé světové války byl obrovský. Atlantic Crossing byl prodán do více než desítky zemí a byl uveden i v soutěži předního festivalu seriálové tvorby Canneseries. K úspěchu jistě přispělo i prestižní obsazení. Představitelka Märty Sofia Helinová je seriálovým nadšencům jistě známá jako Saga z legendárního nordic noiru Most a Kyle MacLachlan, zde americký prezident Franklin D. Roosevelt, jako nezapomenutelný agent Cooper z Městečka Twin Peaks. Seriál vznikl pro progresivní norskou televizi NRK v široké mezinárodní koprodukci a natáčel se i v České republice. Diváci v něm tak mohou odhalit řadu pražských budov, zákoutí nebo českých zámků. Pro zajímavost na příklad budova Městské knihovny v Praze zde představuje luxusní newyorský hotel Waldorf Astoria. (Česká televize)
(více)Recenze (21)
Zajímavý příspěvek k tématu druhé světové války a Norska, protože Norsko nebylo zrovna rozhodující zemí (ostatně, jako nebylo ani Československo). Vztah mezi princeznou a prezidentem je lákavě pikantní, leč já nevěřím, že by byl až tak podstatný. Podle mě ho seriál značně zveličil. Po napadení Pearl Harboru měl Roosvelt asi závažnější starosti, než vozit princeznu na projížďky a utěšovat ji ohledně dálkou znejistěného manželství. Nejvydařenější je první díl: bleskové obsazení země nacisty a zoufalý úprk do bezpečí. Tady byla hrůza o život i členů královské rodiny téměř hmatatelná. I když mě občas napadlo: a jak na tom museli být normální lidé – bez peněz, zázemí, moci a vlivných známostí? Zbývající díly, byť moc hezky natočené a velkoryse pojaté, byly poněkud roztahané. SHRNUTÍ: Kterak aristokratická koketka získala pár desítek bitevníků. ()
První dil mě navnadil, ale tím to taky skončilo. Kdyby se vztahové peripetie tohoto veledílka neodehrávaly v historických kulisách, ukázalo by se v plné síle, jak ubohý je scénář i celý úmysl. I plytká červená knihovna může být inteligentní, není to ovšem tento případ. Navíc mi osobně vadí, když si samozvaný autor kompletně vymyslí detaily zápletek a začne jimi popisovat skutečné děje v životech kdysi skutečně žijících lidí – to je velmi matoucí, může to vypadat, že prezentované postavy byly skutečně takto stupidní a skutečně v podzním věku prožívaly své pubertální trable. Zároveň je to od autora ale také velice netaktní a bezcitné. Náměty takového druhu by bylo dobré nekombinovat s historickými postavami, případně alespoň při vysílání uvést, co ve vysílaném ději je historickou reálií. Zde by to bylo jediné – sympatie a blízkost prezidenta Roosevelta k Martě Švédské, norské korunní princezně, během jejího pobytu v USA. V seriálu není vylhaný jen jejich románek, ale i řada politických okolností, kdy Marta svou žákovskou trémou legračně zastupuje průmyslové lobbysty, kteří o vstup do války usilovali. A ačkoliv se z Roosevelta a Marty stali dobří přátelé, byť nikterak exkluzivní, i jejich pobyt a vzájemné vztahy byly z velké části pochopitellně politickou hrou pro voliče a především americké válečné zájmy. Kulisy a kostýmy jsou ale mistrovsky zpracované a na rozdíl od scénáře velmi věrné (i když jsou třeba šaty princezny Marty bizarně inspirované oblečením paní Rooseveltové, jejíž vkus byl vzhledem k věku už přece jen trochu usedlejší). Kvůli kulisám a výpravě stojí za to těch několik dílů vydržet. ()
O norské druhoválečné historii jsem toho moc nevěděla, ovšem díky seriálu Cesta za oceán jsem měla možnost se trochu dovzdělat. Poněkud zromantizovaný vztah mezi norskou korunní princeznou Märthou a americkým prezidentem Franklinem D. Rooseveltem se mi sice nejevil jako příliš pravděpodobný, zato skoro všechno ostatní působilo velmi věrohodně a autenticky. Zatímco první díl mě nijak zvlášť neoslovil, další epizody mě naprosto vtáhly do děje a při sledování té poslední jsem i nejednu slzu uronila. (80%) ()
Za prvé je třeba říct, že by mě zajímalo, do jaké míry je seriál podle skutečnosti, a tedy, že tehdejší prezident USA (výborně zahráno) takhle nadbíhal dánské princezně (skvěle zahráno), která žila v exilu v USA, kdežto její manžel, budoucí král (skvěle zahráno) v Londýně. Občas tak seriál sklouzává k rutinní vztahovce ve válečném období, ale jakmile přepne do módu řešení historických situací, tak je ve výborné formě. K tomu potěší i známé české reálie, takové Liberecké vlakové nádraží je tu snadno k poznání. ()
Norská historická telenovela. 1) Nevím, do jaké míry jde o skutečný vhled do života a vztahů norské královské rodiny a rodiny prezidenta Roosevelta. Mám pocit, že to tak úplně být nemuselo, ale na druhé straně jsou všechny mimomanželské vztahy načrtnuty dost decentně, takže se asi moc lidí nepohoršilo. Ale o dějinách se tu moc nedozvíte._____ 2) Telenoveloidní charakter je nejvýraznějším rysem díla. Norové si na konci zapláčou a my ostatní si oddechneme, že ta mírná nuda je za námi._____ 3) Norský je námět, většina herců a rozhodujících tvůrců. Dílo natáčeli hlavně v Čechách (viz Zajímavosti komentátora raininface), ale i v Norsku, Švédsku a Německu. Tomu odpovídá i národnostní složení lidí podílejících se na výrobě seriálu. Hovoří se zde pěti jazyky: norsky, anglicky, švédsky, dánsky a německy._____ ()
Galerie (38)
Zajímavosti (1)
- Seriál se natáčel z velké části v Česku, například v Praze (Barrandovská studia, Pragovka, Městská knihovna), v Kroměříži a Litomyšli, na zámcích Kačina, Opočno, Hořovice, Hrochův Týnec a dalších místech. (raininface)
Reklama