Třicet případů majora Zemana - Série 3 (1978) (série)
Režie:
Jiří Sequens st.Kamera:
Josef HanušHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Vladimír Brabec, Rudolf Jelínek, František Němec, Miloš Willig, Ladislav Mrkvička, Josef Abrhám, Vladimír Menšík, Blažena Holišová, Hana Talpová, Jaroslava Obermaierová, Ivana Andrlová (více)Obsahy(1)
Při dopravní nehodě zahyne muž a během prohlídky jeho bytu Zeman najde lístek s datem a místem schůzky. Neví, o co se jedná, přesto na schůzku jde. Setká se tu s vídeňským Čechem Rudi Lorenzem (Josef Abrhám), který organizuje ilegální útěky východních Němců na Západ, a začne s ním hrát hru. Lorenz Zemana napadne, při následné rvačce omráčí a v zavřeném autě ho spustí na dno rybníka. Kolegové jej na poslední chvíli zahrání a Lorenz je krátce nato zatčen... Zdroj: Kniha Daniela Růžičky: Major Zeman – propaganda nebo krimi? (oficiální text distributora)
(více)Recenze (22)
Rok 1964. Afrahám jako pán ze Salcburku Rudi Lorenz pašuje kamionem na západ Čechy i východní Němce. Zároveň se taky najdou vzácné známky z nedávné krádeže a jak to spolu souvisí? Honza Zeman jde tentokrát osobně do akce a protože už není nejmladší, Lorenz přeci jen není žádný vořezávátko a jen náhodou Honzu neutopil. ()
Major Zeman jde na schůzku s cizincem, o kterém nic neví. Data o schůzce našla kriminálka v bytě mrtvého muže. Na schůzce se seznámí s Rakušanem Rudi Lorenzem, který pochází původně od Brna. Rudi organizuje a převáží východní Němce na Západ. Zeman se s Lorenzem zapojí do jeho hry, ten ho ale prohlédne, omráčí a Zemanovi jde opět o život. ()
"Je to přece naše povinnost dostat ty chudáky z komunistickýho pekla." Pašování vzdělanců přes západní hranice býval kdysi velký byznys, zejména když si na cestu zabalili nějaký ten tajný materiál, ale naštěstí jim je Honza na stopě. Mě tedy hodně zaujala sledovací akce, Honzova prohra na ipon a samozřejmě báječní manželé Wimmerovi, jejichž vzájemné pošťuchování nemělo chybu. ()
Zlí Rakušáci pašují přes ČSSR východní Němce na Západ. To přece Zeman, Kalina, Žitný a Hradec nemůžou nechat jen tak! Když umře jeden z možných pasažérů, Honza se za něj vydává a vstupuje do spojení s převaděčem Josefem Abrhámem. Ten šuká vdanou recepční v motelu, má jizvy z doby, kdy bojoval v Indočíně a vůbec je to gauner, kterému neradno věřit. Což zní docela komicky, protože jak člověk vidí Abrháma, automaticky si vzpomene na jeho role ze Svěrákových a Smoljakových filmů a nejde mu do hlavy, že ten sympatický elegán se tu pokusí Zemana zákeřně zavraždit! Naštěstí jsou Žitný s Hradcem vždy nablízku. Máme tu i Vladimíra Menšíka jako vystrašeného zlodějíčka a Ivanu Andrlovou jako Zemanovu pubertální dceru. Pokud se tvůrci snažili naznačit konflikt mezi ní a Blankou, nepodařilo se to, ale vůbec. Propagandy není sice moc, občas je film trochu akční, ale většinou dost směšný. ()
Galerie (4)
Zajímavosti (8)
- Na dotaz, zda to klaplo, odpovídá řidič kamionu Volvo F89 Rudi Lorenz (Josef Abrhám): „Rozdělovač si zablbnul.“ U vznětového motoru se však rozdělovač nenachází, ten mají zážehové motory. (sator)
- Rybník, ve kterém se málem utopil Zeman (Vladimír Brabec), je Oborský, nachází se u obce Bystřice na Benešovsku. (sator)
- Wimmerová (Blažena Holišová) říká svému muži Emanovi (Vladimír Menšík): „A ty se na nic jinýho nezmůžeš, než na ty pitomý metráky.“ Měla na mysli lék Meprobamát, zmírňující pocit úzkosti a duševního napětí. Lék už se nevyrábí. (sator)
Kromě oné zábavné části celého dílu a místy až překvapivé akčnosti - mimo jiné setřesení sledovatelů i oněch perfidních dederónů, co prchají z východoněmeckého ráje nějak tak zemanovská klasika. Zeman s Abrhámem se řítí embéčkem na jih, chvílemi v protisměru a hlavně přes plnou čáru (mám pocit že čáry na silnicích se objevili až někdy kolem osmašedesátého, ne-li později). Je zde zase ona falešná a hlavně nereálná spolupráce mezi kriminalisty a STB. Kriminálka by rozhodně neřešila útěky východních Němců na západ a navíc ve spolupráci s oním česky mluvícím majorem od Stasi. Tahle figura už z Vajt Lajnz je ovšem zajímavá tím, že ukazuje naprosto pravdivě a reálně, že ne všichni sudetští Němci byli nuceni odejít, dost překvapivé je číslo těch, kdo odešli dobrovolně do budoucího NDR a to jako opravdu (200 tisíc viz. nejmodernější historické výzkumy), nakonec dalších víc než 250 tisíc jich tady zůstalo. Paradoxně, v době, kdy se odehrává tenhle opus, tak odcházeli bez problémů sami - ale do NSR. To už jako malej pamatuju. Stejně jako fakt, že embéčko se horko těžko začínalo v dubnu roku 1964 vyrábět a nebylo tak zdaleka běžným autem, jako je zde předváděno. Pobavila mě Zastava 1100 před hotelem Paříž (ta se začala v Kragujevaci vyrábět roce 1971!). Takovýhle "retropřešlapů" je veledílo plné. A zdaleka nejen u aut. Kuchyňská linka u Zemanových se poprvé obejvila někdy po roce 1975, stály se na ní tehdy celonoční fronty před DBK v Praze. A oblečení nebo účesy? Němec v té době hrál na prknech ND Hamleta, takže se nemohl nechat dát vystříhat, jako to bylo v době tohoto dílu stejně jako Mrkvička. Éra mániček k nám přišla později a přinesli ji Beatles, ti se shodou okolností ocitli v roce 1964 na začátku vrcholné fáze své kariery. O interierech jsem psal už v jiném komentáři k tomuto zázraku. Člověk se neubrání porovnání se skvělým Světem pod hlavou, který se sice podehrává až v roce 1983, ale byl točen 2017, odstup od událostí byl tedy na rozdíl od Zemana víc jak dvojnásobný. Přesto je zpracován (až na nablýskaná, ale vzorně dobová auta dokonale a do detailů, které může i snaživě řešené Vyprávěj závidět) dokonale. Zato tady je všechno neuvěřitelně odfláknuté, mluva je komická a naznačuje se tady už vyčuranost Mirka Stejskala (vybavilo se mi slavné fučíkovské - Mirek zradil...), když s kolegyní šmírují v hotelu Paříž hlavního zloducha, sympaťáka Abrháma. No a Mirek samozřejmě radí Vnukové, aby si objednala to nejlepší a nejdražšší, když to platí "erár". Jen tak mimochodem, ty ukradené známky se objevují podobně v o čtyři roky starším fimu Osud jménem Kamila. A je škoda, že ona Mirkova mladinká kolegyně - Milada Vnuková se už ve filmu moc neobjevila. Bůhví, kde vzala konec, byla roztomilá. Soudruzi tomu prostě nedali, co to chtělo, aby to aspoň dobově vypadalo. Stačilo se podívat do kupy filmů, natočených od roku 1945... A tak na závěr zůstává jedna jediná zásadní otázka. Skutečně někdo mohl myslet vážně, že kádrová rezerva a zástupce majora Pavláska na kriminálce by byl použit jako obyčejná volavka v podstatě nevýznamné kauze, kombinující kriminální případ (kradené známky) a politický - útěky východních Němců z ráje poté, co jim slovy Williga konečně zatrhli tipec výstavbou berlínské zdi tři roky předtím? To je i na detektivku v televizi poněkud silná káva. A to jsem k podobným opusům hodně tolerantní. () (méně) (více)