Režie:
Sydney PollackScénář:
Alvin SargentKamera:
Henri DecaëHudba:
Dave GrusinHrají:
Al Pacino, Marthe Keller, Anny Duperey, Walter McGinn, Guido Alberti, Féodor Atkine, Romolo Valli, Mickey Knox, Maurice Baquet, Gérard Hernandez (více)Obsahy(1)
Sebemenší chyba a bude po něm! Mrknutí, špatný pohyb, výpadek na zlomek vteřiny a formule l, kterou pilotuje, projede cílovou páskou smrti. Smělý závodník Bobby Deerfield proto pohřbí své city a zapomene na svou minulost. Dokud mu bezohledná a vášnivá žena, která také žije ve stínu smrti, neukáže, co všechno nabízí život za možnosti. (Warner Home Video CZ)
(více)Videa (1)
Recenze (96)
Zklamání - velké! Co to jako je? Ukázka toho, jak z úžasného námětu servat všechno to zajímavé a udělat z toho nudný, nic neříkající "doják"? Kam se poděla ta Lillian z knihy? Ta neuvěřitelně poetická a famózní postava, ze které sálá světlo na všechny strany a která okouzluje muže svým neodolatelným šarmem? Marthe Keller nejen že není nijak hezká, ona snad má jen jeden výraz v tom svém (nemůžu jinak) ksichtu! Tupé překvapení - nebo co to na diváka bez přestání zkouší. Proč vlastně umřela? Kdo ví. To režisérovi asi nepřišlo podstatné! Hlavně že ji Pacino mohl na smrtelné posteli držet 10 minut za ruku. Co se Pacina týče, je tím jediným dobrým na celém filmu (i když i on si mohl ušetřit místy až trapné pěvecké výstupy). Prostě nuda! Remarque se musí obracet v hrobě. ()
Vše podstatné napsal Pavel, takže to zkrátím. Kromě Formule Pacina, který to opět utáhl jako vždy skvěle, cukroušsky, sladce, sexy a tradá, je k sežrání no..Marthe zahrála svou roli tak, že kašlu na všecky trapné blbosti, které mě serou dnes a denně a jede se dál. Bylo tam vše podstatné - rychlé auto, krásný chlap, nedobytná ženská, nádherná krajina, zajímavý příběh, silné scény, výborná kamera, režie a pohoda. No a ještě i sranda, plno neopakovatelných okamžiků a dialogů. Třeba ten o: "Jsou v Newarku teplouši? Ano, vyrábíme je tam. Máme továrnu na teplouše."☺Jedním slovem DESTINY. ()
Jeden z mojich najobľúbenejších románov Remarqua. Keď porovnám knižnú predlohu a čo nám poskytol Sydney Pollack, tak musím povedať, že nebolo to vôbec zlé. Len ten príbeh nie je tak silný ako v tej knihe. Tá choroba, láska, smrť, všetko je silnejšie. Ale to v knihách býva. A určite som si tie postavy nepredstavoval ako Al Pacina, ani Marthe Keller. Inak v jej prípade to bol za dva roky druhý film, kde mala nižšieho partnera, predtým to bol Dustin Hoffman v Maratóncovi. Čo dodať, film nemusí sadnúť každému, pretože je takou červenou knižnicou. Ale to silné posolstvo o krehkosti života tu pretavené bolo. Páčilo sa mi. ()
No nebejt obsazeni tak nevim nevim. Pribeh je zbytecne rozvleklej a dlouhej a prakticky o nicem, az na par vydarenejch momentu ze zavodu a rozhovoru mezi Bobbym a Lillian. Ale je fakt, ze film je hodne smutnej a misty docela poutavej. Al Pacino hraje skvele, jen se zbytecne moc casto tvaril tak jako nijak. Podle me ho tady prekonava naprosto skvela Marthe Keller. Chybeli mi ve filmu nejaky vetsi emoce, Pacino jen tak zavodi, jen tak pozna Lillian, zacnou se stykat a pak umre a vsichni se chovaj, jako kdyby se vlasne nic nedelo, takze to pak mirne nudi. Ale pod 3* nepujdu, spis to jsou lepsi 3*. ()
Některé filmy vyvolávají s odstupem času jen nostalgickou vzpomínku nebo uzardění nad dávným nadšením, některé spolu s vámi zrají jako víno. Se mnou takhle uzrál Bobby Deerfield, který mě nadchl už před drahnou spoustou let. Teď se mi znovu před očima odvíjel film, jehož některé detaily se mi přímo zatesaly do hlavy jako třeba Bobbyho sen, kde sedí v závodním voze na startu a dožaduje se snovým hlasem: "key, key, key" nebo když Anny Duperey políbí vždy před závodem rukavice. Nebe nezná vyvolených jsem četla, tehdy to byl kult, ale film je tak hrdě svébytný, že jsem na knihu od Remarqua ani nepomyslela. V jemně plynoucím příběhu dvou lidí, kteří jsou z úplně jiného světa i těsta a přesto se zamilují, nenajdete jediné klišé, jedinou podbízivou frázi a to je při jeho tragičnosti na poklonu. Snad je to Kellerové aristokratickým chladem, snad Al Pacinovou schopností měnit cukr v uvěritelné lidské pocity ...... scéna, kdy jsou na výletě, zdrceni, protože už VÍ a fotografuje je kolemjdoucí pár, který NEVÍ ..... k té nemám slov, jen slzy. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (22)
- Monopost, kterým Al Pacino ve filmu jezdí, je model Brabham Alfa Romeo BT-45. Původně patřil brazilskému jezdci jménem José Carlos Pace, jenž Pacina dubloval ve scénách z Grand Prix Jihoafrické republiky roku 1976. (3DD!3)
- Pro film byly využity záběry z GP Španělska 1976. Havárie byly kašírované. (Robbi)
- K realizácii filmu sa spojili dvaja filmoví giganti Columbia Pictures a Warner Brothers, ktorí mali vyhliadnutého režiséra Francoisa Truffauta, ale ten mal svoje plány a odmietol. (classic)
Reklama