Režie:
Akan SatajevKamera:
Khasan KydyraliyevHrají:
Aizhan Lighg, Berik Ajtžanov, Ghassan Massoud, Almira Tursyn, Adil Akhmetov, Erkebulan Dairov, Azamat Satybaldy, Zarina Totaeva, Bajkenže Belbajev (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Příběh o životě velké královny stepí – legendární Tomiris. Bylo jí souzeno stát se mocnou bojovnicí, přežít smrt své rodiny, překonat ztrátu blízkých lidí, zvítězit nad nepřítelem - perským králem Kýrem Velikým, a sjednotit kmeny Skytů a Saků pod svou vládou... Král Spargapeithes zasáhne do války mezi klany Saků a Massagetů. Svou výmluvností i mečem se je snaží sjednotit, ale bezvýsledně. Vlivní vůdci Kavaz a Kurtun nechtějí podpořit sjednocení stepních kmenů, protože by nemohli prosazovat své vlastní zájmy. Královi Spargapeitheovi se narodí dcera Tomiris. Její matka Bopay umírá při porodu a tak se král o svou dceru osobně stará, učí ji používat meč, jezdit na koni a ovládat další nomádské dovednosti. Tomiris poznává útrapy kočovného a táborového života. Lstiví vůdci Kavaz a Kurtun uzavřou tajnou dohodu s nepřátelskými Chválazmi a zavraždí krále Spargapeithesa a jeho rodinu, přičemž masakr přežije jen mladá Tomiris. Uchýlí se do lesa a přísahá, že pomstí smrt svého otce. Po několika letech pomstu vykoná, vrátí se do své vlasti, kde ji prohlásí za královnu a vdá se za svého spojence, syna náčelníka sousedního kmene. O několik let později perský král Kýros Veliký vyláká Tomirisina manžela a jednoho z jejích synů do svého domu, aby prodiskutovali politické problémy mezi Achaimenovskou říší a Massagety. Kýros si chce ve skutečnosti Massagety podmanit a učinit z nich své vazaly. Ve svém paláci Kýros zabije manžela Tomiris a jejího syna. Peršané nabídnou Massagetům mírovou smlouvu v podobě sňatku Kýra s Tomiris. Královna nabídku odmítne a varuje Kýra před jakýmkoli zasahováním do vnitřních záležitostí její země. Kýros se svým vojskem vyráží k řece Syrdarje a v roce 530 př.n. l. vypukne legendární válka Peršanů a Masagetů, kterým velí jejich královna, skvělá bojovnice Tomiris. (JOJ Cinema)
(více)Videa (1)
Recenze (34)
„PLÁNUJEŠ POMSTU?“ … „TO NENÍ POMSTA, ALE SPRAVEDLNOST“ /// Nejdřív je to taková klasika filmů typu „Legenda o…“. Fajn reálie a historický téma, občas nějaká bitka, přepadávání vesnic – jakože ze života (ovšem akce nic moc - občas pro zpestření nějakej ten efekt, ale není to moc přehledný, spíš taková trma vrma) a mohlo by to přidat na tempu. Druhá půlka zdá se bejt zajímavější. Díky Perskejm sviním… Moc dlouhý, ale celkem poučný. Na komparsu ani koních se nešetřilo. Sice to nemá americkou výpravu, ale nabízí se pohled do nevokoukanejch míst a zajímavých historickej časů i zvyků. Co by za podobnou sondu našinec dal… /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Jedu jen kusy podle skutečnosti. 2.) Jsem hrdej (hrdá) na svoji step. 3.) Thx za titule „papuliak“. /// PŘÍBĚH **** HUMOR ne AKCE ** NAPĚTÍ * ()
Herodotos by sice asi čuměl jako puk, hlavně teda na ty Chazary ve službách Achajmenovců, ovšem možná se jejich zařazením do perské útočné vozby pouze snažili tvůrci zdůvodnit, proč všichni přítomní kočovní Íránci vypadají (tedy nejen vypadají), jako kdyby k nim již několik generací pořádali nájezdy sexuální turisté ze Zabajkalí. Nicméně objektivně vzato Boratwood asi těžko mohl v domácích píscích a travách nalézti nějaká pohledná Saka, čili nad tyto a jiné detaily se dá celkem s klidem povznést. A nakonec raději takhle a s pořádným (a navíc schopným!) jezdeckým komparsem, díky němuž masa Massagetů masakruje Peršany koňmo, než zase chytat tiky do oka z toho, že by na bojišti execírovala nomádská pěchota pořadový krok jako onehdy na buzerplace v Kolovratech nad Volhou. Nebýt to nemilosrdně dlouhé (a když už i takového mě čumění do Hladové stepi začne nudit, tak si troufám tvrdit, že to je dlouhé opravdu hodně - zejména telenovelové části s kazašským Chozé Armandem by slušel velmi krátký sestřih), asi bych nějakou hvězdu ještě přisypal. Ovšem buď jak buď, trojice celkem solidní a budu doufat, že paní Nazarbajevová zase co nejdřív u papá vyžebrá nějaké těngy a zprostředkuje nám na plátně třeba zájezd Timura a jeho party do Turecka, neb zrovna na tohle sultán Erdogan asi chlup nikdy nepustí. Poučení z filmu je jasné – učit se, učit se, učit se dějepis. Neb kdyby Dareios ve škole nechrápal, mohl si ušetřit tu blamáž na Ukrajině a politická kariéra pana Crassa se také nemusela zakončit tak neslavně, kdyby si občas přečetl nějaký ten historický papyrus. ()
Krutě starověce emancipované, dominantní praštěrbině zaříznou šachoví kolaboranti tátuchána, a ona, ač skythá zármutkem, vycvičí se na nejdrsnější mindžu divokého východu, nabrnkne si nejmetromongolseksuálnější parthii v okolí, samotného Sarmata Delona, ukáže všem těm parthriarchálním šovinistům, zač je toho bronzové dildo, a vyklepe pár peršanů, načež si zchladí PMS na perském kočičákovi Kýrovi, co se zrovna achamejtal kolem, a roztrhá mu vázaný výtisk Pohádek tisíce a jedné noci. Délkou kapku hostilní k prdeli, komparz vypadá, jako by je všechny s předstihem vyprcal Čingischán a Kazachwůd si nepatrně spletl Hérodota s Ezopem a Esmeraldou Villalobos, ovšem zase solidně výpravné, přinejmenším zajímavé, vcelku exotické, a navíc v době, kdy historikové náhle nade vši pochybnost prokázali, že ve skutečnosti slavný starozákonní prorok Moezzis Blmblbwschemkolemyebe snesl z Kilimandžára inkluzní Desatero, už na nějakou dějepisnou akurátnost sere okapi! ()
Rozprávka o starovekej kráľovnej kdesi na stredoblízkom východe, ktorá bola múdra, pekná a šikovná, len osud jej nedoprial šťastné detstvo. No a potom to už išlo akčne, temne a bojovo a taký je tento film. Netreba sa trápiť historickými skutočnosťami, ktoré vo vykopávkach asi iba tušia aj tí najotrlejší archeológovia, ale film je to celkom pútavý, z neopozeraného obdobia a na zriedkavý kazašský film môžem zaokrúhliť aj o pol hviezdy nahor. ()
Jediné, co bych vytkl, byl starověký turkický jazyk (navíc není jisté, zda kmen Massagetů hovořili turkickým nebo íránským jazykem). Je výborné, že se snažili, aby byl film věrohodný, ale mám pocit, jako by jím hlavní hrdinka hovořila přiliš krátce a ještě ne zcela splynul s její osobností. Jinak velmi zajímavé a jiné. Musela se do toho vrazit spousta peněz. Velmi věrohodně zobrazený nomádský život a kultura, pouze někteří Peršané možná nemuseli mít raně středověce působící oděvy. Exteriéry i interiéry super. ■ O Tomiris na české Wikipedii: https://cs.wikipedia.org/wiki/Tomyris ()
Galerie (27)
Photo © CGV Mars Dağıtım
![Legenda o královně Tomiris - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/119/165119424_938d31.jpg)
Zajímavosti (5)
- Kočovnický kmen Massagetů hovoří ve filmu zrekonstruovaným starověkým turkickým jazykem, Peršané starověkou perštinou. Není však jisté, jestli Massagetové doopravdy hovořili turkickým jazykem. Je možné, že jejich jazyk byl íránský. (Jirka_Šč)
- Almira Tursyn, psychologička, ktorá bola vybraná z 15000 ľudí, aby si zahrala rolu Tomiris, musela absolvovať odborné kurzy jazdy na koni, lukostreľby a naučila sa tiež používať meče a nože. (MikaelSVK)
- Natáčanie prebiehalo na niekoľkých malebných miestach v Kazachstane, vrátane Žarkentu, Čunzhy, Borovoye a Bayanu. (MikaelSVK)
Reklama