Obsahy(1)
Při pokusech o využití energie ze zemského jádra se tým vědců pod vedením Dr. Stephena Sorensona (Dana Andrews) pustí do riskantního experimentu a rozhodnou se pro odpálení atomové bomby hluboko v nitru Země. Výsledkem je prasklina v zemském povrchu, která se postupně prodlužuje. Průvodním jevem jsou zemětřesení, záplavy a proudy lávy ničící oblasti v okolí praskliny. Vedení projektu, jehož cílem je postup praskliny zastavit, se ujímá Sorensenův kolega Dr. Ted Rampion. Podaří se mu zachránit svět? (p6qwre)
(více)Recenze (7)
Naprosto klasické katastrofické sci-fi, které mě dokázalo nadchnout a zároveň i neskutečně nudit. Oproti p6qwre jsem si naopak závěrečné katastrofické scény užil, ale jinak je fakt, že kdyby se režisér zaměřil na osud celého lidstva, než na jeden rozhádaný pár, udělal by lépe. Také je mi s podivem, že se tento film ještě nedočkal remaku, kdyby se toho ujal schopný režisér (ne, nemám na mysli Rolanda Emmericha), bylo by snad o co stát. ()
Plakátové.info: DÍKY BOHU, ŽE JE TO JENOM FILM! VĚDCI SE PŘEPOČÍTALI…..PODZEMNÍ ATOMOVÁ BOMBA EXPLODOVALA ZEMSKÉ JÁDRO….A SVĚT SE POTÁCÍ NA POKRAJI ZNIČENÍ!___Vůbec ne tak hloupé, jak by se podle synopse mohlo zdát - vědci se snaží dostat z zemskému jádru, aby mohli využít jeho energii a na jeho okraji, který podle slov šéfa projektu „…je tak tvrdý a houževnatý, že ani diamantové vrtáky nic nezmůžou…“, použijí sílu atomové bomby, která spustí nechtěný efekt – trhlinu v zemské kůře, jenž se šíří napříč celým světem. Samozřejmě, pokud se nad tím člověk trošku zamyslí a nemá zrovna Emmerichovo myšlení, je to vědecký a logický nonsens, který nelze akceptovat ani s přimhouřeným hledím. Ale je to prostě pohádka. Sympaticky výpravná, produkčně výživná a trikově obstojně zvládnutá sci-fi pohádka, šmrcnutá katastrofickým žánrem, který zrovna ve světě začal nabírat na popularitě a vrcholil v 70.letech. Navíc herecky výborně zvládnutá, včetně nezbytné okrasy v podobě půvabné Janette Scott, která je takovým pojítkem, středem milostného trojúhelníku: umírající vědec a manžel – emocemi zmítaná žena - pln pochybností vědecký kolega a nechtěný zachránce světa. Triků není moc, zabírají tak 5 minut z celkové stopáže, ale když už k nim dojde, jsou všechny ty atomové a magmatické erupce velmi efektní a impozantní a sestup do sopečného vulkánu filmařsky perfektně zvládnutý. Když pominu ten naivní stěžejní nápad, tak jinak vcelku inteligentní scénář staví hlavně na postupném budování napětí a v závěru výborně graduje, i když divák naladěný na reálněji znící strunu by mohl říct: „Už toho v závěru bylo moc.“ Já ne, já si pošmákl. ()
Název slibuje hodně. A během prvních dvou třetin filmu jsem byl opravdu spokojen. Málo triků a hodně dialogů o tom, jak je experiment riskantní, a co všechno se může stát. Skvěle stupňované napětí trochu ruší povinná romantická zápletka (která se prolíná celým filmem). Poté, co risk nevyjde a nejpesimističtější teorie o prasklině v zemi se stane realitou, musejí vědci vyřešit, jak z bryndy ven. Opět skvělé. Jenže poslední třetina filmu, kdy už se jde do akce, mi přišla úplně mimo. Ze záchrany světa se vše scvrkne na záchranu ústřední dvojice a obnovení jejich vztahu. Okolo nich vše vybuchuje, šlehají plameny, létá kamení, padají budovy nebo most s vlakem. Prostě normální katastrofický film. Ale mne už to nebavilo, snad proto, že mi hlavní hrdinové nebyli ani trochu sympatičtí, a bylo mi putna, zda se zachrání nebo ne. ()
Byli jste někdy poblíž aktivní sopky? Já u víc než jedné, takže řada scén tohoto katastrofického filmu mě docela oslovila. Hlavní, co dělá hrozivou majestátnost vulkanické činnosti, je ten rozměr. Představte si kostku kilometr na kilometr na kilometr. A těchhle kostek sopka vyplivne klidně několik. Velmi snadno se ocitnete v situaci, že krajina od obzoru k obzoru je plná ohně, dýmu a popela a jde o život. A třeba na Havaji se dokáže láva valit v několikamílové šíři... Přesouvají se celé hory, není úniku. Inu zkrátka, sopečná a magmatická činnost je nejmasivnější a nejspektakulárnější děj, který na zemi teoreticky můžeme vidět. Film je o téhle příšeře, puštěné ze řetězu neuváženým zásahem lidí (takový vědec si podle filmařů 60. let bez problémů obstará jednu desetimegatunovou bombu za druhou a sám je bez zábran odpálí a zblízka sleduje výbuchy). Je znát dost velký rozpočet: celkem kvalitní triky, interiéry a exteriéry. Film má až na hloupý závěr velkou řadu silných míst, a nikoli jen momentů. Co je ovšem hrozné, to jsou stupidně napsané postavy a jejich dialogy, klišé na klišé. Většinu času je apokalypsa takovým pozadím pro řešení nadmíru dementního trojúhelníku. "Mladá" (ale nijak krásná, ale především neskonale tupá) manželka starého vědce nakonec dá přednost mladému, uvědomělému. I když se k ní chovají jako hrozní hulváti oba, aby předvedli, jací jsou chlapáci. Ale ona je šťastnou karikaturou blond slepičky po lobotomii, která umí jen zmateně pobíhat a blekotat. Tím je bohužel hodně zkažen celý jinak slibný film. ()
Takéto chuťovky sú pre mňa doménou v oblasti katastrofického žánru. Čo tento snímok mierne prevyšuje nad priemer, je jeho non-stop pulzujúci príbeh, plný napätia a zvratov. A nemôžem nespomenúť skvelé dobové triky, ktoré škoda že niesu na väčšej ploche z dvoch dôvodov. To, že sú kvalitné a to, že ich v takejto podobe zbožňujem. ()
Galerie (12)
Photo © Paramount Pictures
![Crack in the World - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/885/160885343_7cd441.jpg)
Reklama