Režie:
Hynek BočanKamera:
Jiří ŠámalHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Rudolf Hrušínský, Blanka Bohdanová, Karel Höger, Iva Janžurová, Josef Kemr, Lubomír Lipský st., Bohuslav Čáp, Jaromír Hanzlík, Hana Kreihanslová (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Nerytířská klání českého rytíře Ryndy ve vynikajícím podání Rudolfa Hrušínského. Čechy, podzim roku 1647. Země je zničená třicetiletou válkou, zdeptaná habsburskou mocí a násilím katolické církve, která se všemi silami snaží vymýtit poslední zbytky protestanství. Všude vládne chudoba, často i hlad. Dokonalým obrazem těchto poměrů je malá tvrz českého šlechtice, na níž se odehrává tento příběh. Rytíř Václav Rynda z Loučky chce v těžké době přežít a mít klid. Dlouho odolává svodům protestantského emigranta Jindřicha Donovalského, nyní ve službách francouzského krále, který jej chce vyprovokovat ke vzpouře proti Habsburkům. Když je uzavřen westfálský mír, pro Donovalského a jeho společníky válka skončila. Rytíř Rynda však s hrstkou věrných vyráží do sebevražedného boje za čest a slávu... Premiéry na naší televizní obrazovce se tento film dočkal až v roce 1991.
Tento historický snímek Hynka Bočana se dotýká váhavosti českého národa, ochotného shýbat hřbet před cizí nadvládou - zasazení na sklonek třicetileté války dovolilo zobrazit bídu, která postihuje i zchudlé šlechtické prostředí. Rudolf Hrušínský tu zpodobňuje nerozhodného rytíře, dlouho a zbytečně přemlouvaného, aby se připojil k protihabsburskému boji. Příběh uchvátí nejen zobrazením různorodých lidských povah, intrikami a pochlebováním, ale také poměry vládnoucími na zdevastovaném dvorci, nořícího se do bláta a obhroublosti. Vznikl tak jeden z nejlepších historických filmů aktualizačního zaměření, právem řazen se po bok takových výpovědí jako Kladivo na čarodějnice.
(oficiální text distributora)
Recenze (162)
Bočan, Liška a herecké delikatesy.Je zajímavé, že o tuto část české historie není v současné době dramaturgicky zájem.Kdyby třeba někdo dal škváru na Durychovo Bloudění o Valdštejnovi.....Nejsem si jist,zda Bočan by dokázal nyní přepnout ze Zdivočelé země. ()
Nebreč, krávo, to tak musí bejt, aneb, všechno co jsem tušil o českém národě, ale bál jsem si to přiznat! ()
Tady Hrušínský úplně zastínil Högera. Tyhle přísné role mu prostě jdou. Jinak je film na jedno zkouknutí určitě vhodný, ale že by to byl nějaký zázrak, to zase ne. Nejlepší jsou asi úvodní titulky = hudba + středověká krutost... pěkné. A tak mě napadá, existuje nějaký středověký film, ve kterém nehraje Hanzlík? ()
Rok 1647. Mastná huba od vepřového, pivní pupek, spaní na slámě s děvěčkou - to je napovrch rytíř Rynda (R.Hrušinský). Uvnitř člověk, který se bytostně nerad, musel smířit s dobou a oportunisticky si hrát na katolíka. Jinak by ani nepřežil. Tak tupne a hrubne při procesu zapírání sebe sama. Vychází s vrchností, poslouchá příkazi císařských holobradých důstojníků, smíří se s katolickým knězem na svém panství, kde podanní čtou bibli Kralickou. Tenhle pohodlný zahnívací klídek, obraz naší "národní" povahy, naruší až příchod vzešených vyslanců (B. Bohdanová, K. Hoger, J. Kemr) ze záhrobí promlouvajícího zimního krále Fridricha. Jejich přítomnost probudí Ryndu z letargie a to až (překvapivě) k sebevražedné rebelii s šesti podanými jako vojáky. ()
Česká Sedmá pečeť... ()
Tak dvacet jednoznačně za ten slovník z počátku filmu. Hlavně nadávky té paní, tu jednu jsem ještě neznal. Proto hodně pobavila. Dále překvapilo skoro gore, jenže ve tmě toho zas moc vidět nešlo. Bohužel děj stagnuje na jednom místě, nehýbe se kupředu, ale hlavně, že se vedou filosofické debaty. Nebýt skvělého pana Hrušínského, ale i ostatních, asi bych to do konce nedal. Takto jsem to zvládl, ale kousal si u toho nehty na nohou, jak jsem se nudil. ()
Kvalitně natočený film, ale příběhem a dějem a ani herecky mne tak nepřesvědčil jako jiné filmy. Hodnocení: 60 % ()
„Narodili jste se jenom proto, aby jste dřeli a umřeli!” Až jsem se při těch Bohdanové slovech oklepal. Jinak nutno podotknout, že minimálně část děje, část podobenství, opět se dnes aktuelními stávají, že? Herecky absolutní koncert od všech zúčastněných, včetně rolí štěkavcovitých. Škoda jen, že film nemá na ČT přeci jenom častější vysílací periodu. Spolu s Vláčilovými či Vávrovými klasikami by si totiž určitě zasloužil více respektu, než jednu ubohou reprízu bůhví po kolika letech na ČT art. Poslání snímku neoddiskutovatelné, černobílé provedení vítané, čtyřhvězdí zcela zasloužené. Bravo, bravisimo! ()
Velmi povedená adaptace novely Karla Michala s excelentním Rudolfem Hrušínským v hlavní roli, kterému zdatně sekundují i Karel Höger v roli intrikářského žvanila Donovalského, který je přesvědčen o tom, že "dělá dějiny", a Blanka Bohdanová jako uhrančivá Kateřina. Příběh rytíře Ryndy, který se nechává touto dvojicí francouzských emisarů naverbovat k pozvednutí zbraně proti mocnáři a ve svém rozhodnutí zásadově setrvává i přesto, že válka skončila, má více než dost symbolických odkazů, které ovšem neochuzují samotný děj příběhu, který je pln svérázných postaviček, jejichž ctnosti i slabosti si můžeme promítnout i do dnešních dnů. Autor novely, a v jeho intencích i režisér snímku, se na některých z nich skutečně „vyřádil“, a to je také jedním z argumentů v rukou literárních kritiků a vědců, kteří tak Michalovu prózu považují spíše než za historický román za jakýsi experiment využívající křížení satiry a historie. Příběh smutného a zmateného rytíře Ryndy, malého českého Don Quijota, který se třemi jízdními a sedmi pěšími táhne „do boje za lepší svět“, lze však také vnímat jako alegorii na to, jak se dnes projevuje zásadovost a nekompromisnost. O spoustě skrytých a poloskrytých významů a narážek, jimiž se navazují dobově aktualizující kontakty nemluvě. Michal na pozadí sporu z konce třicetileté války rozvíjí obecnější konflikt dvou morálních zásad, produkovaných našimi národními dějinami de facto až dodnes. Z novely, a samozřejmě i z filmu, je více než zřejmé, že autorovy sympatie si získáva představitel prostého českého selského rozumu, který se víceméně na oplátku za vynucenou malost a přizpůsobivost vrhá v samotném závěru do marného boje, předem odsouzeného k nezdaru. K působivosti snímku přispívá nejen podmanivá hudba Zdeňka Lišky, ale i nádherně prokreslená statická kamera. ()
"... tu kropenatou." ()
ranní hygiena Hrušínského je famozní,doufám,že se k tomu brzy dopracuji ()
Velmi břitká studie o českém národním mýtu. Film vnímám spíše jako metaforu dění, které se odehrávalo v šedesátých letech dvacátého století, než příběh z novověku, který tvoří kulisy. Jde také poznat vynikající hudba Zdeňka Lišky. ()
Nepříliš známý trezorový český film...komorně (zcela jistě i pro nedostatek financí, ale ono to i tak pro výsledek vyznělo lépe než na kostýmy soustředit se na herecké projevy) natočený z doby po 30-leté válce celkem realisticky znázorňuje špinavý středověk. Myšlenky vyřčené ve filmu jsou nadčasové a celkem právem se nelíbily bolševikům. ()
"U pěších do stovky nikdy nesedí oficír na koni.." A Blanka je sexy.. :-*) ()
Otravný film. Príbehu vlastne nerozumiem, niečo sa tam mele dokola, je to nezáživné, nudné a celé to pôsobí plytko. Postavy sa chovajú nelogicky až chorobne nerozumne. Jeden z najlepších historických filmov? Tak to určite nie, treba sa mierniť a byť pokorný. ()
Syrový, realistický pohled na českou zemi v době po třicetileté válce...Skvělé herecké obsazení, vynikající herecké výkony, kamera...jeden z nejlepších filmů režiséra Bočana. ()
Hudební podkres je brutální! ()
"kdo neumí lhát , neumí vládnout" veskrze syrové zachycení českých "katolíků" na sklonku třicetileté války s výbornýmy dialogy a výborným hereckým obsazením s odstupem času mi přijde i to zachycení kulis doby jako velmi reálné, pro svou rozvážnost a plynulost mi to připomíná styl Bergmana a jeho sedmé pečeti. 5/5 ()
Předlohou filmu je novela mého oblíbeného Karla Michala a filmová verze jí rozhodně neudělala hanbu. Syrová atmosféra a herecké výkony dělají z filmu jeden z těch nezapomenutelných. ()
Skutečně velmi syrový a drsný film, který přes svou zdánlivou jednoduchost je hlubší, než se zdá. Mé pocity hodnocení oscilují mezi 75-85%, 6.3.14. ()
Reklama