Režie:
Hynek BočanKamera:
Jiří ŠámalHudba:
Vladimír KlusákHrají:
Ivan Vyskočil, Jiří Krampol, Václav Sloup, Vilém Besser, Zdeněk Kryzánek, Vladimír Krška, Jiří Smutný, Dana Hlaváčová, František Kovářík (více)VOD (2)
Obsahy(2)
Příběh se odehrává během šedesátých let. Mladý učitel nastupuje na místo vychovatele v jednom pražském ústavu ochranné výchovy mládeže. Natáčení bylo v roce 1968 zastaveno a ke konečnému sestřihu natočeného materiálu došlo až počátkem roku 1989. (oficiální text distributora)
Recenze (162)
Tak tenhle snímek určitě stojí za shlédnutí. Tohleto určitě kdysi neběželo v kinech. Těžká deprese té doby. ()
Pod učiteľským povolaním si každý predstavuje určite niečo celkom iné, ako sa predvádza v tomto domove mládeže. Divní nie sú len chovanci, ale aj samotný učiteľ, tak sa ani netreba čudovať divnému priebehu filmu. V rámci filmov pre náročného diváka to ešte ušlo, film mal dej, postavy nefilozofovali a Krampol ako vodca svorky bol super nesympatický. Záver sa fakt nehodil do slušnej socialistickej spoločnosti, takže film musel skončiť v trezore. –––– Vod vás čekáme víc. Jste první kvalifikovaná sila, kterou nám sem z okresu poslali. ()
Velmi drsný a syrový snímek ukazující bez příkras život v pasťáku v šedesátých letech. Upřímně by mě zajímalo, jak by snímek vypadal bez následných úprav s vidinou promítání v roce vzniku, která se beztak neodehrála a film putoval na dlouhá léta do trezoru, jelikož i v této podobě se jedná o neskutečně depresivní snímek s výbornými hereckými výkony, který kazí pouze ukvapený konec. Moje hodnocení 75%. ()
Hodně silný zážitek, skvělý film [LFŠ2019] ()
Jen kvuli Karoline. ()
Atmosféru poměrně často jak kazila (převážně), tak i vylepšovala hudba. Místy neadekvátně optimistická vzhledem k povaze filmu, místy skvěle 'zlá'. Vyskočil mi v některých scénách připadal lehce nevyzrálý. Dobře natočený film, jehož výsledný dojem povětšinou podrývá až konečná úprava. ()
Dával jsem si pozor na dvě věci, o kterých Hynek Bočan v dokumentu mluvil. Jednak několikrát zmínil Kafku a přímo v souvislosti s Pasťákem řekl, že se film později ukázal jako obraz doby normalizace. Vlastně to spolu docela souvisí. Pasťák v mnohém opravdu připomíná Proces (byrokracie, "soud" v nejvyšších patrech budovy, muž, který ztrácí půdu pod nohama). Hlavní postava tu je ale jak v roli Josefa K., tak v roli zřízence organizace. Pasťák také vypráví situaci pro normalizaci zřejmě typickou - člověk, který chce s okolním bordelem něco dělat, stejně nic nezmůže, protože je jen článkem ve strnulém mechanismu. Vyzdvihnout musím kameru a hudbu. ()
Vyskočil v roli příliš hodného a tolerantního vychovatele v pasťáku,kde si s ním zmetci alias chovanci dělají co chcou.On se sice snaží k nim cestu najít,chvilkama to vypadá že se mu to i daří ale výsledek je stejně v hájí a dopadne to tak že mu dá přes držku nejen kápo celé bandy(Krampol) ale i Sloup pro kterého se Vyskočil snažil sjednat pořádek.Krutá realita ()
Asi už vím, kde se Magnusek inspiroval svými Bastardy. Možná, že Pasťák je autentický, možná že to tam tak vážně chodilo, ale to nic nemění na tom, že ta hodina a půl je jscénaristicky a herecky hodně mimo. Co mě taky hodně pobavilo, že 22-letý Vyskočil má žáka Sloupa, kterému v době natáčení bylo 32 a vypadal jako Vyskočilův otec (to samé u Krampola, kterému bylo 30). ()
Když vemu v potaz dobu vzniku a celkem slušně nastíněnou depresivnost pasťáku, tak je to ok. Nad čim už ale nemůžu přivřít oči je pro mě totální nevěrohodnost. Vyskočil se do tý role hodil asi jako matka Tereza coby bordelmamá. Třicátník Krampol se akorát drsně xichtil. Sloup by zase moh Vyskočilovi zfleku hrát tátu. Absolutně místama nevhodná hudba (evidentně dodaná až v roce 89). Cynicky sem doufal, že Vyskočil dostane po hubě mnohem dřív. Škoda, tenhle typ zpracování mě neoslovil. ()
Fakt depres film, jeho černobílost, syrovost, surovost, se silným nádechem bolševismu promlouvá tichým leč úpěnlivým hlasem plným cynismu. Nikdo si nezaslouží být člověkem, veškerý personál těžce burn out a do toho mladý a naivní Ivan Vyskočil. Musel odložit své ideály a měkkost, aby byl ještě měkčí se snahou se delikventům nějak přiblížit, nějak pochopit jejich život. Depresivní bylo celkové prostředí, všude mříže, točité schody, sklep, vysoké stropy a ty nuzné hadry těch velkých děcek. Museli držet při sobě a poslouchat kápa, aby vůbec mohli přežít (autentická ukázka šikany). Štědrý večer se moc nevyvedl, těžký lynč se proměnil ve vražedné běsnění, v davu je každý anonymní a probouzejí se v něm zvířecí pudy. Ivan Vyskočil jako nadřízená autorita skončil v podřízené poloze smrtelně raněného zvířete. Ten začátek filmu vyzníval hodně soudružsky, zejména ta scéna na schodech, obrazně řečeno vztyčený ukazovák. ()
Za pozornost stojí snad jen to, že hudba byla složena v roce 1990 a přesto působí dobově. Některé herecké výkony (hlavně ze začátku) celkem tristní, u Kovaříka jsem čekal jen na "Nepotěšil jste mě, ani já vás nepotěším". ()
Jak se píše v oficiálním textu distributora: „Natáčení bylo v roce 1968 zastaveno a ke konečnému sestřihu natočeného materiálu došlo až počátkem roku 1989.“ Člověk se ani nemusí moc zajímat o film, aby selským rozumem pochopil, že film je hotový až po konečném sestřihu a ozvučení (které se v tomto případě evidentně protáhlo až do roku následujícího) - nikoli po zastavení natáčení. A pokud je tato úvaha na někoho příliš složitá, může se v titulcích filmu dočíst: rok výroby 1990. ()
Surový příběh ze surové doby. Čím jsme lepší - tím hůře nám oplatí.... ()
Opravdu to trezoru zavření hodné dílo. Je vidět, že kluk Krampolů a Sloupů již v mládí rostli pro kriminál. ()
Syrové a depresivní dílko s ponurou pointou a celkem slušným Vyskočilovým výkonem. Bočanovi se daří v některých scénách vyvolávat nepříjemně mrazivé napětí a atmosféra postupně houstne až k fatálnímu konci. Na druhé straně Sloup a Krampol, i když ve svých rolích působiví (z Krampola jde doopravdy strach) , věru na mladistvé chovance nevypadají a Klusákova hudba mi k filmu vůbec neseděla. Jinak snímek vhodný ke shlédnutí zejména pro nepoučitelné humanisty a zastánce neštastníků na šikmé ploše. ()
Čiň čertu dobře, peklem se ti odmění.. Depresivní drama nezadržitelně směřuje k tragickému rozuzlení. Krampol se opravdu vytáhl, snad ani moc hrát nemusel..:) Za hodinu a půl nás nic pozitivního nečeká. I dobrák z povolání Franta Kovářík tady hraje neskutečnou svini. ()
Velmi sugestivní a znepokojující film, který dokonale vystihuje tehdejší dobu. Tady nebyl pochyb, že až se to natočí, tak to jde okamžitě do trezoru. Jediná věc, která mě na filmu dosti zarážela, byla to, že partu mladých chuligánů hlídá jeden člověk a ještě k tomu pedagog. Přišlo mi to dosti nerealistické, ale pokud to tak opravdu bylo, tak je to drsný! ()
Drsný obraz mladého, nezkušeného a bezmocného vychovatele v pasťáku. Dostat se v 60. letech do nápravného zařízení pro mladistvé asi nebyla žádná sranda. Ivan Vyskočil v letech, kdy měl v hlavě herectví a ne prohánění orientálních břišních tanečnic. Jiří Krampol nezvykle v záporné roli kápa zpustlých chovanců. ()
Koupili sme si domů společenskou hru a já doufala, že znalost českých filmů bude brnkačka a že na většinu otázek budu znát odpověď a když ne, budu určitě znát film, kterého se otázka bude týkat. No a když přišla otázka z filmu Pasťák, jaké bylo mé překvapení, když sem zjistila, že ten film vůbec neznám, ani sem nikdy o něm neslyšela...a tak to bylo potřeba napravit...Nevím, proč trvalo tak dlouho, než se film ukázal veřejnosti - nepřipadlo mi na tom nic protistátního ani tak drsnýho, ale kdo ví, co tehdejší komisi všechno vadilo. Tipla bych to na nedobře vypadají obraz režimu v oblasti nápravy mládeže, ale kdo ví...Mě připadlo dost divné, že Krampol se Sloupem jsou starší než jejich nový vychovatel. Ale je fakt, že někteří ti malí zmetci vypadali jako kdyby si odkroutili pár let nejen v pasťáku. Jejich vzezření ovšem moc nepodpořily jejich kérky, který (co si budeme my, co částečně vypadáme jako tapeta, nalhávat) vypadaly dost komicky. Taky se ukázalo, že Jindra Hojer není takovej klaďas, za jakýho ho všichni považujeme a naproti tomu Mažňák přesně taková svině, za kterou ji bereme :-) Pokusy o útěk jsou časté, někdy se to na pár hodin povede, jindy je to několikaminutová záležitost: "Noo, to ses dostal daleko. - Dyť je to vůl." I když je to docela syrový snímek, respektive drama, nepostrádá lehce ironické prvky "Mám kousek vodsud ségru, moch by se za ní podívat. - Jděte si kam chcete." Něco zase působí vzhledem k závěru poněkud naléhavě a bezvýchodně: "Já vodsuď taky uteču, fakt uteču..." ()
Reklama