Režie:
Hynek BočanKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Jaroslav UhlířHrají:
Luděk Munzar (vypravěč), Vladimír Dlouhý, Ondřej Vetchý, Jana Dítětová, Josef Kemr, Viktor Preiss, Jaroslava Kretschmerová, Dana Bartůňková, Monika Stará (více)Obsahy(1)
V jednom malém knížectví žijí všichni, kdo ve správné pohádce nesmějí chybět. Stárnoucí kníže, kterého už nebaví vládnout, jeho dvě dcery - zlomyslná, nafoukaná Angelina a skromná, pohledná Adélka, vychytralý správce, který se stará jen o to, jak naplnit vlastní měšec na úkor knížecí pokladny, čestný Petr, kterého se zlá a chtivá macecha Dorota Máchalová snaží se správcem připravit o rodný mlýn. A taky je tu peklo, které pečlivě sleduje všechny špatné skutky a v pravou chvíli rázně zakročí. A tak když se čas naplní, je vyslán mladý čert Janek, aby přinesl do pekla zlou Dorotu. Omylem však přinese Petrovu hodnou babičku, a když se pokouší chybu napravit, skončí s Petrem v knížecím vojsku. Ten pro změnu prchal před intrikami správce a jistě by drábům utekl, jenže pak se zdržel, protože s nasazením života zachránil knížecí dcery, když zastavil jejich kočár se splašenými koňmi. Petr a Janek se skamarádí a Petr se nabídne, že čertovi pomůže dokončit úkol. Dokonce i ve dvou však nebude snadný, protože Dorota má vždy po ruce nějaké to pírko, které je pro čerta pohromou. (TV Nova)
(více)Videa (1)
Recenze (1 465)
Jedna z nejlepších českých pohádek. Perfetkní příběh, dobrodružné scény, pohádkové prvky, vtipné scény, nostalgické chvíle, hezké prostředí ve filmu, hezká hudba, dobří herci. Není co dodat. Možná něco v oblasti vojenské mi něco nesedlo, ale to je opravdu pouhopouhý detail. Hodnotím na skvělých 99% = ***** ()
"Té síly díl jsem já, jež chtíc páchat zlo vždy dobro vykoná." To říká Faustův Mefisto. Můžeme čerty samozřejmě vidět jako pokušitele, ale není přece nic nesmyslného v nich spatřovat i uskutečňovatele spravedlnosti na této zemi. A z toho hlediska nevím, proč se kdo z vás pozastavuje nad kladnou úlohou čertů v této pohádce. ( Takový ďábel je třeba i Wolland z Bulgakova Fausta a Markétky.) Tady i tam si my lidi na páchání zla vystačíme dočista sami a nebýt ďábla, který je alespoň občas ztrestá, byl by život na zemi opravdu peklo. - I pokud jde o mne patří tahle pohádka mezi nejoblíbenější, asi hned po Vorlíčkově Popelce. - A nejspíš díky písničkám Svěráka a Uhlíře jsem vždy měla dojem, že v ní poznávám svěrákovsky laděný humor. I když scénář je dílem zcela někoho jiného, takže ten dojem musí být nesmysl. ()
Často se žehrává na to, že obraz společnosti, nabízený lidovými pohádkami z doby prvních sběrů - tj. zhruba první poloviny předminulého století - , je nadsazený: útlak, byl-li jaký, se dal snést, vrchnost, nešlo-li o zvrhlíky, byla víceméně lidumilná a společnost jako celek, až na politováníhodné nečetné výstřelky, vlastně - zvláště ve srovnání se současností - idylicky vyvážená. Nejidyličtější a nejnešťastnější česká spisovatelka Božena Němcová nejen zde prokazuje opak. Zoufalství a beznaděj, v níž žil "dělný lid robotný", poddaní, byly často nezměrné a jejich přežívání víc než než nesnadné. Zpochybňovalo se tím všechno, co se do nevzdělaných lidových vrstev horem pádem cpalo (v Němcové najdeme tento rys asi nejvýrazněji v DIVÉ BÁŘE), zpochybněn byl nejednou sám všemocný Bůh, který tomu všemu měl přihlížet z výsosti nebes, kde údajně strměl jeho pomyslný trůn. Čert, ďábel a peklo, splývající v tomto vnímání s přirozeným strachem z neodvratné smrti, chápané jako jediná doložitelná spravedlnost, se za těchto okolností měnili ve svůj opak: ve své druhu boží pomocníky (koneckonců se beztak jednalo také o anděly, byť padlé, tj. čest a mravnost před tváří boží ztrativší). Z tohoto myšlenkového pozadí o to více oceníme jak čerstvost předlohy Němcové, tak nenásilné aktualizace (zpodobení pekla ve filmu ne náhodou připomíná základní znaky pozdní normalizace) neméně pozoruhodného filmového zpracování. Dva nadějní, tehdy začínající herci Ondřej Vetchý a Vladimír Dlouhý tu dostali - a beze zbytku také využili - mimořádně cenné příležitosti. Česká klasická filmová pohádka a její škola tu dosahují jednoho ze svých výsostných vrcholů. Tvůrcům filmu (spoluautorem scénáře je divadelní historik a kabaretiér Jiří Just známý i svou polistopadovou ekologickou publicistikou) se dařilo a daří k vytržení opakovaně přivádět již druhou a třetí diváckou generaci. Myslím, že není pochyb o tom, že generace nikoliv první a nikoliv poslední. ()
Jediný opravdu povedený film Hynka Bočana. Vynikající, vtipný scénář Jiřího Justa (Pátek není svátek, Babičky dobíjejte přesně!), krásná hudba Jaroslava Uhlíře, ale hlavně skvostné komediální výkony znamenitých herců - Karla Heřmánka, Viktora Preisse, Jaroslavy Kretschmerové, Josefa Kemra, Petra Nárožného a Ondřeje Vetchého. Pekelně dobrý film! ()
Nejlepší česká pohádka. Popelka je milá, Pyšná princezna klasická, Šíleně smutná je muzikální...ale pro mě jsou zatím Čerti (než příjde Troška s Princeznou ze mlejna III, hádám) tím nejlepším... Jednak je to do posledního človíčka DOKONALE zahrané (Preiss, Heřmánek, Nárožný, Kemr, Vetchý, Dlouhý, Vydra, Krečmerová - krásně odporná macecha, se vším všudy), má to poctivou pohádkovskou myšlenku, šmrnc, vtip a vůbec všechno co má správná pohádka mít, včetně dobrého konce... Navíc je tak nějak... distinktivně česká... A jakou jinou devízu chtít po tak výsostně českém žánrtu jako je klasická hraná pohádka? 100% ()
Galerie (27)
Zajímavosti (55)
- Ve scéně, kdy Petr Máchal (Vladimír Dlouhý) našel vlka, kterému chtěl uříznout ocas, hledá dýku. Nakonec využije jednu vystavenou na zdi. Přitom má ale celou dobu meč u opasku. (ricky4)
- Monika Pelcová, představitelka princezny Adélky, nebyla herečkou a šlo o její jedinou filmovou roli. (M.B)
- Ve scéně, kdy k zámku přijede kočár s knížetem (Josef Kemr), podá kníže Jankovi (Ondřej Vetchý) červenou šperkovnici. V další scéně kníže ukazuje Angelině (Dana Bartůňková) šperky v černé šperkovnici. (ČSFD)
Reklama