Režie:
Hynek BočanKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Jaroslav UhlířHrají:
Luděk Munzar (vypravěč), Vladimír Dlouhý, Ondřej Vetchý, Jana Dítětová, Josef Kemr, Viktor Preiss, Jaroslava Kretschmerová, Dana Bartůňková, Monika Stará (více)Obsahy(1)
V jednom malém knížectví žijí všichni, kdo ve správné pohádce nesmějí chybět. Stárnoucí kníže, kterého už nebaví vládnout, jeho dvě dcery - zlomyslná, nafoukaná Angelina a skromná, pohledná Adélka, vychytralý správce, který se stará jen o to, jak naplnit vlastní měšec na úkor knížecí pokladny, čestný Petr, kterého se zlá a chtivá macecha Dorota Máchalová snaží se správcem připravit o rodný mlýn. A taky je tu peklo, které pečlivě sleduje všechny špatné skutky a v pravou chvíli rázně zakročí. A tak když se čas naplní, je vyslán mladý čert Janek, aby přinesl do pekla zlou Dorotu. Omylem však přinese Petrovu hodnou babičku, a když se pokouší chybu napravit, skončí s Petrem v knížecím vojsku. Ten pro změnu prchal před intrikami správce a jistě by drábům utekl, jenže pak se zdržel, protože s nasazením života zachránil knížecí dcery, když zastavil jejich kočár se splašenými koňmi. Petr a Janek se skamarádí a Petr se nabídne, že čertovi pomůže dokončit úkol. Dokonce i ve dvou však nebude snadný, protože Dorota má vždy po ruce nějaké to pírko, které je pro čerta pohromou. (TV Nova)
(více)Videa (1)
Recenze (1 465)
"Té síly díl jsem já, jež chtíc páchat zlo vždy dobro vykoná." To říká Faustův Mefisto. Můžeme čerty samozřejmě vidět jako pokušitele, ale není přece nic nesmyslného v nich spatřovat i uskutečňovatele spravedlnosti na této zemi. A z toho hlediska nevím, proč se kdo z vás pozastavuje nad kladnou úlohou čertů v této pohádce. ( Takový ďábel je třeba i Wolland z Bulgakova Fausta a Markétky.) Tady i tam si my lidi na páchání zla vystačíme dočista sami a nebýt ďábla, který je alespoň občas ztrestá, byl by život na zemi opravdu peklo. - I pokud jde o mne patří tahle pohádka mezi nejoblíbenější, asi hned po Vorlíčkově Popelce. - A nejspíš díky písničkám Svěráka a Uhlíře jsem vždy měla dojem, že v ní poznávám svěrákovsky laděný humor. I když scénář je dílem zcela někoho jiného, takže ten dojem musí být nesmysl. ()
Krásná pohádka o statečném chlapci, vykutáleném mladém čertovi, dvou krásných princeznách, marnivém knížeti, protřelému správci a vydařených obyvatelích pekelného království. Velký podíl na úsěchu mají také písničky Jaroslava Uhlíře a Zdeňka Svěráka, a neodolatelné herecké obsazení v čele s Vladimírem Dlouhým, Ondřejem Vetchým, Petrem Nárožným a Karlem Heřmánkem. Jedna z našich nejhežčích pohádek. ()
Hned několik věcí je tady špatně. Předně odbytý úvod, komentovaný Munzarem ne právě přesvědčivě. Potom nepochopitelný způsob, jakým Anna Máchalová v pekle objasňuje svou totožnost: „Já jsem Petrova babička, ne macecha.“ (Nehledě k tomu, že tato do pekla omylem přivlečená žena, která si má čertův omyl odpracovat a je tedy hrdinkou typické pohádkové situace, by si zasloužila vlastnější charakteristiku než jen být něčí hodnou babičkou.) Dále vyznívá poněkud hloupě, že první Petrovo přání (vzít babičku z pekla domů) mu diktuje ona, místo aby „jedno přání už mám“ konstatoval sám. Pak ta trapná aférka se zlatým jablkem: Jelikož divák není upozorněn na fakt, že nejbohatší princ (Vydra) je labilní imbecil, těžko může pokládat jeho chování za uvěřitelné. No a na konec wtf věta „ono jí u nás nebude zle“. Tak o co tedy u ďasa jde? Než tyto drobnosti lze přejít. Vcelku tady klape úplně všechno. Má to spád i atmosféru, obé dokonale umocňuje hudba. Uhlíř si dal opravdu záležet. Úderný fór na každém kroku (třeba "No otevřete ty dveře"). Dlouhý s Vetchým oba kvalitní. Heřmánek, Preiss, Kemr, Kretschmerová... všichni boží. Ale největší guru je kaprál Nárožný. Při každém dalším zhlédnutí mám u tohoto filmu záchvaty. K problematice čertů: Jsou to tady sice lůzři, ale celá ta vnitropekelná prskanice je prostě dokonalá. (Např. Heřmánkova Lucifera jsem do dneška nerozdýchal.) Peklo je zkrátka nevlídné místo, kde nikdo nikoho nemá rád. A že je spravedlivé? No když z české mysli zmizelo Nebe jako vážně braný garant spravedlnosti (a milosti), musí tuto úlohu alespoň částečně suplovat Peklo. Jestli je to dobře nebo špatně, je otázkou. Vůbec analýza pekla a ďábla v českých filmových pohádkách by vydala na zajímavou kulturněantropologickou diplomku. K problematice žánru: Jára Cimrman by měl z této pohádky jistě radost, kdyby viděl hrdinovu veskrze racionální volbu nevěsty pro finální svatbu. Zamiloval se do svůdné Angeliny, posléze však velmi prozíravě žádá o ruku Adélky, jejíž charakterová plochost ve srovnání s Angelinou je nepřehlédnutelná na první pohled. Přišel snad v pekle na jiné myšlenky? Nebo je to podobenství, které jsem nepochopil? ()
Pokud se o nějaké české, potažmo československé pohádce, dá bez nadsázky říct, že je to opravdu klasika pak je to rozhodně S čerty nejsou žerty. Viděl jsem ji už mnohokrát, mnohokrát ji asi ještě uvidím, ale to mi na rozdíl od jiných absolutně nevadí. Není tak stará, jako její, možná slavnější předchůdkyně a není ani tak otravná jako třeba ruský Mrazík. Největším kladem jsou určitě kromě normálního příběhu opravdu nesmrtelné hlášky a potom hlavně herecké výkony, kvůli kterým bych osobně zavedl speciální kategorii nejlepší pohádkový výkon. Adeptů by se tady našlo mnoho. Od pana Kemra, Heřmánka, Vetchého, Dlouhého, Nárožného, k "Dorotě Máchalové", až po skvělého Viktora Preisse. Suma sumárum, výjimečná podívaná, kterou si za rok, za dva, za tři, klidně pustím znovu. ()
Znáte to - Bylo nebylo, dávno nedávno, jedno knížectví. A v něm tenhle mlýn. Rukou pevnou a pracovitou tu vládl mlynář Máchal se svou ženou. Ti měli syna Petra, kluka jak má být. Takhle šťastně a spokojeně by si Máchalovi žili, nebýt toho, že … že se jednomu knížectví zdálo, že se v druhém mají lépe, a to že je příčina, proč se v prvním mají zle. A třetí knížectví počkalo, až se první dvě pobijí. Čtvrté knížectví dělalo totéž, páté se přidalo k třetímu, šesté k čtvrtému a sedmé zbrojilo a čekalo, až jak to dopadne.“ Bylo to, jako kdyby všichni ztratili rozum. Války mezi knížectvími se vlekly celých dlouhých 10let. Úvod jak do Sedmileté války nebo Války o rakouské či bavorské dědictví. Netradiční úvod, dnes už excelentní tradiční pohádky. Kvalit je velmi mnoho: herecké obsazení, kostýmy, prostředí v pekle i na zemi, scénář, nezapomenutelné hlášky, příjemný humor, hudba, choreografie soubojů atd. atd. Ve Vyškově ve vojenském kině Palcát bylo zvykem, možná spíš tradicí, pouštět nově nastupujícím vojákům základní služby tento film. Myslím, že to byla dobrá volba. ()
Galerie (27)
Zajímavosti (55)
- Ve scéně odehrávající se v kasárnách při vojenské přehlídce je možné zahlédnout v oknech žaluzie. (Dekovnik)
- Roubené stavení filmového mlýna u Střehomi nad rybníkem Komorník pochází z roku 1516. V místním mlýně se vystřídalo mnoho generací mlynářů, díky čemuž se zde mlelo až do roku 1953. (John Dunbar)
- Ve scéně, kdy se Petr (Vladimír Dlouhý) snaží zastavit kočár s princeznami, je při záběrech na povrch silnice vidět, že již dříve cestou jela vozidla s klasickými pneumatikami. (MartinM)
Reklama