Režie:
Hynek BočanKamera:
Jaromír ŠofrHudba:
Jaroslav UhlířHrají:
Luděk Munzar (vypravěč), Vladimír Dlouhý, Ondřej Vetchý, Jana Dítětová, Josef Kemr, Viktor Preiss, Jaroslava Kretschmerová, Dana Bartůňková, Monika Stará (více)Obsahy(1)
V jednom malém knížectví žijí všichni, kdo ve správné pohádce nesmějí chybět. Stárnoucí kníže, kterého už nebaví vládnout, jeho dvě dcery - zlomyslná, nafoukaná Angelina a skromná, pohledná Adélka, vychytralý správce, který se stará jen o to, jak naplnit vlastní měšec na úkor knížecí pokladny, čestný Petr, kterého se zlá a chtivá macecha Dorota Máchalová snaží se správcem připravit o rodný mlýn. A taky je tu peklo, které pečlivě sleduje všechny špatné skutky a v pravou chvíli rázně zakročí. A tak když se čas naplní, je vyslán mladý čert Janek, aby přinesl do pekla zlou Dorotu. Omylem však přinese Petrovu hodnou babičku, a když se pokouší chybu napravit, skončí s Petrem v knížecím vojsku. Ten pro změnu prchal před intrikami správce a jistě by drábům utekl, jenže pak se zdržel, protože s nasazením života zachránil knížecí dcery, když zastavil jejich kočár se splašenými koňmi. Petr a Janek se skamarádí a Petr se nabídne, že čertovi pomůže dokončit úkol. Dokonce i ve dvou však nebude snadný, protože Dorota má vždy po ruce nějaké to pírko, které je pro čerta pohromou. (TV Nova)
(více)Videa (1)
Recenze (1 466)
Často se žehrává na to, že obraz společnosti, nabízený lidovými pohádkami z doby prvních sběrů - tj. zhruba první poloviny předminulého století - , je nadsazený: útlak, byl-li jaký, se dal snést, vrchnost, nešlo-li o zvrhlíky, byla víceméně lidumilná a společnost jako celek, až na politováníhodné nečetné výstřelky, vlastně - zvláště ve srovnání se současností - idylicky vyvážená. Nejidyličtější a nejnešťastnější česká spisovatelka Božena Němcová nejen zde prokazuje opak. Zoufalství a beznaděj, v níž žil "dělný lid robotný", poddaní, byly často nezměrné a jejich přežívání víc než než nesnadné. Zpochybňovalo se tím všechno, co se do nevzdělaných lidových vrstev horem pádem cpalo (v Němcové najdeme tento rys asi nejvýrazněji v DIVÉ BÁŘE), zpochybněn byl nejednou sám všemocný Bůh, který tomu všemu měl přihlížet z výsosti nebes, kde údajně strměl jeho pomyslný trůn. Čert, ďábel a peklo, splývající v tomto vnímání s přirozeným strachem z neodvratné smrti, chápané jako jediná doložitelná spravedlnost, se za těchto okolností měnili ve svůj opak: ve své druhu boží pomocníky (koneckonců se beztak jednalo také o anděly, byť padlé, tj. čest a mravnost před tváří boží ztrativší). Z tohoto myšlenkového pozadí o to více oceníme jak čerstvost předlohy Němcové, tak nenásilné aktualizace (zpodobení pekla ve filmu ne náhodou připomíná základní znaky pozdní normalizace) neméně pozoruhodného filmového zpracování. Dva nadějní, tehdy začínající herci Ondřej Vetchý a Vladimír Dlouhý tu dostali - a beze zbytku také využili - mimořádně cenné příležitosti. Česká klasická filmová pohádka a její škola tu dosahují jednoho ze svých výsostných vrcholů. Tvůrcům filmu (spoluautorem scénáře je divadelní historik a kabaretiér Jiří Just známý i svou polistopadovou ekologickou publicistikou) se dařilo a daří k vytržení opakovaně přivádět již druhou a třetí diváckou generaci. Myslím, že není pochyb o tom, že generace nikoliv první a nikoliv poslední. ()
Znáte to - Bylo nebylo, dávno nedávno, jedno knížectví. A v něm tenhle mlýn. Rukou pevnou a pracovitou tu vládl mlynář Máchal se svou ženou. Ti měli syna Petra, kluka jak má být. Takhle šťastně a spokojeně by si Máchalovi žili, nebýt toho, že … že se jednomu knížectví zdálo, že se v druhém mají lépe, a to že je příčina, proč se v prvním mají zle. A třetí knížectví počkalo, až se první dvě pobijí. Čtvrté knížectví dělalo totéž, páté se přidalo k třetímu, šesté k čtvrtému a sedmé zbrojilo a čekalo, až jak to dopadne.“ Bylo to, jako kdyby všichni ztratili rozum. Války mezi knížectvími se vlekly celých dlouhých 10let. Úvod jak do Sedmileté války nebo Války o rakouské či bavorské dědictví. Netradiční úvod, dnes už excelentní tradiční pohádky. Kvalit je velmi mnoho: herecké obsazení, kostýmy, prostředí v pekle i na zemi, scénář, nezapomenutelné hlášky, příjemný humor, hudba, choreografie soubojů atd. atd. Ve Vyškově ve vojenském kině Palcát bylo zvykem, možná spíš tradicí, pouštět nově nastupujícím vojákům základní služby tento film. Myslím, že to byla dobrá volba. ()
Že, "S čerty nejsou žerty"? No ja si dovolím tvrdiť opak. Pri pozeraní tejto čertovskej komédie, ktorú natočil režisér Hynek Bočan v roku 1984, som sa vždy veľmi dobre bavil. A to som ju videl už niekoľko krát. Klasická, veselá, tak trocha mysteriózna rozprávka z československej produkcie, poteší nie len dobre napísaným scenárom, ale aj plejádou známych hercov, a kvalitným filmovým spracovaním. Dvadsaťdva ročný Ondřej Vetchý v úlohe pekelníka Vraníka Janeka je nezabudnuteľný. Taktiež Vladimír Dlouhý bravúrne zahral hlavnú úlohu - Petra Máchala. Obsadenie hlavných postáv sa pánovi režisérovi Bočanovi podarilo na výbornú. **** ()
"Je to rebel! Při zatýkání tři vojáky těžce zranil, dva zhmoždil a jednoho zesměšnil." Já si s čerty zažertuju rád, protože kaprál, kníže a Lucifer jsou naprosto dokonalí a proto mi zase až tak moc nevadí skutečnost, že zástupci dobra nemají příliš velký charisma, není s nimi tolik srandy a neštítí se peněz. Nikdo zkrátka není dokonalej, ani tato pohádka, ale na vánoce ji pravidelně řadím jako chod mezi oříšky, cukroví a řízky ze zlatýho prasete. A nyní jdu uchopit nejjasnější brk ... ()
Nejlepší čertovská pohádka, jakou kdy svět viděl. Takhle mají vypadat pořádní čerti, ne jako ta uřvaná karikatura z Princezny ze mlejna. Výborný Heřmánek jako Lucifer, výborný Preiss jako správce, výborný Nárožný jako kaprál, výborný Kemr jako kníže a to nebudu vypisovat další menší či věší role (např. Drápal). Btw nejlepší hláška - Viktor Preiss: Který z v....(který z vás je nejbohatší) ()
Galerie (27)
Zajímavosti (55)
- Když si biřicové přijdou pro Petra Máchala (Vladimír Dlouhý) a utíkají za ním na půdu, lze rozpoznat, že stěna, která je vlevo od schodů, je uměle vytvořena s potaženým plátnem, protože se několikrát zavlnila. (chleba24)
- Jména předků Ferdinand Sličný a Josefa Šílená, o kterých kníže (Josef Kemr) tvrdí, že postavili jeho zámek, nejsou až tak úplně vymyšlená a v naší historii se skutečně objevila. Ferdinand I. Habsburský, který byl český, německý, uhersky král a německý císař, byl druhorozený syn burgundského vévody Filipa I. Sličného (1478–1506) a kastilské královny Johany Šílené. Jeho sestra Marie Habsburská byla manželkou českého, uherského a chorvatského krále Ludvíka Jagellonského. Ještě je třeba dodat, že Filip Sličný a Johana Šílená tedy žili v 15.-16. století, kníže však uvádí, že jeho předci zámek postavili ve 12. století. (oje)
- Počas prvej natáčanej scény, kde kaprál v podaní Petra Nárožného omylom odtrhol dvierka od koča, mala Monika Pelcová (Adélka) čo robiť, aby nevyprskla smiechom. Síce sa jej trochu triasli ramená, ale ustála to a záber nebolo treba opakovať. (Raccoon.city)
Reklama