VOD (2)
Obsahy(1)
Píše se podzim roku 1942 a přestože okupované Norsko strádá vlivem materiálního nedostatku a válečných restrikcí, desetiletá Gerda a její bratr Otto se těší na (jakkoli skromné) Vánoce. Pak si však pro jejich rodiče přijde policie a opuštěné děti navíc zjišťují, že se ve sklepě jejich domu ukrývají dvě židovské děti, sourozenci Daniel a Sarah. Mají je opustit a odejít do bezpečí k tetě? Anebo naplnit záměr svých rodičů a provést je hlubokými lesy za švédskou hranici, na neutrální území, kde by děti byly v bezpečí? Rázná Gerda má jasno hned a váhavému Ottovi nezbývá než se přidat. Čeká je cesta, na níž kromě nástrah zimní přírody musejí překonat i vzájemné rozpory a nedůvěru a rozeznat, kdo z dospělých jim chce pomoci a kdo je zradí. (AČFK)
(více)Videa (3)
Recenze (20)
WWII nemám rád ako tému a je úplne jedno, či ide o rodinný, vojnový alebo iný žáner. V poslednom čase ma nové nórske rodinné filmy bavia menej, než by mali vzhľadom na ich nepopierateľnú kvalitu. Majú špecifickú dramatickú atmosféru, ktorá je ale zároveň dostatočne naivná pre detské publikum. Na porovnanie, príklad staršieho a novšieho nórskeho rodinného filmu. ()
„Nechápeš, co dělají, že?“ - „Kdo?“ - „Máma a táta.“ - „A dělají něco? Odpověz mi!“ - „Něčeho sis všimnout musela.“ - „Řekni mi to!“ - „Ničemu nerozumíš.“ Jenže už brzy Gerda pochopí…Snažil jsem se k Hranici odvahy přistupovat jako k dětskému filmu. Pokud na tohle potencionální divák nehodlá přistoupit, nemá smysl, aby se na film díval, a pak ho akorát sejmul za to, že dětem vše příliš snadno prochází, konec je předvídatelný apod. Děj je zkrátka vnímán dětskou optikou, fantazií, naivitou a touhou po dobrodružství. Hlavní hrdinka není žádné vyumělkované a přechytralé dítě, přesto si svou statečností, pohotovostí a v neposlední řadě laskavostí k ostatním získá nejen postavy filmu, ale i samotného diváka. Tomu nedělá nejmenší problém jí a zbytku osazenstva fandit. Důraz na lidské hodnoty a fakt, že svět ani lidé nejsou černobílí, lze jen kvitovat. Celkově tenhle hřejivý film o síle lidskosti hodnotím slušnými 4*. „Ale proč pro ně tolik riskujeme?“ - „Co tím myslíš?“ - „Nejsou jako my.“ - „Jsou to lidé a my taky. A lidé si musejí pomáhat.“ ()
Ako nakrútiť napínavý rodinný film na úrovni tak, aby mal rovnako silnú výpovednú hodnotu pre dospelého aj detského diváka? Nóri dávajú odpoveď. Film Hranice odvahy je dojemný i poučný, no nikdy neupadá do sentimentality. Nenásilným spôsobom ponúka pohľad do nie tak dávnej histórie a podáva ťažké témy tak, aby ich dokázali vstrebať i mladší diváci. Tí najmladší budú mať zrejme po projekcii filmu množstvo otázok, čo je v poriadku a azda k nim dostanú aj odpoveď. Každopádne by rodinný film nemal považovať detského diváka za hlupáka a režisér Helgeland tak rozhodne nečiní. Dobre zahrané aj zrežírované detské dobrodružstvo z neľahkých časov druhej svetovej vojny. ()
Těsně předtím než se Norové vrhli na náš "národní poklad" a natočili remake Tří oříšků pro Popelku, zaútočili na další žánr, v němž jsme kdysi vedle pohádek kralovali, na dětský film. A docela jim to vyšlo, z tématu holokaustu snímek nenápadně přesunuje pozornost k sourozenecké soudržnosti, kdy cesta ke švédské hranici je zároveň cestou správně zorientované Gerdy k jejímu zpočátku pomýleně ideologicky (rozuměj: nacisticky) indoktrinovanému bratříkovi Ottovi (a naopak). ()
Pěkný snímek z období 2.světové války z pozice skupiny dětí putující do svobodné zóny. Mimo pohledu na krutost doby a jejich těžký a odvažné příbeh , tento film, ale režisérka dokázala právě spojit i s jistou dětskou poetikou, severskou atmosférou pěknými záběry a dohromady to tvoří silné, poučné, přímočaré dobrodružství. Dětští představitelé moc fajn a sympatičtí. Zajímavý prvek byl i ten, že jeden kluk chvíli nacistické ideologii i věřil, takže to nebylo tak černobilé. Líbilo se mi to, moc ani nevím, co bych vytknul. Určitě by si film zasloužil distribuci. ()
Galerie (23)
Photo © Nordisk Film A/S
![Hranice odvahy - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/387/165387466_1d6523.jpg)
Zajímavosti (1)
- Když ke konci filmu Gerda (Anna Sofie Skarholt) v pokojíčku mluví o konci války, lze za ní na stěně vidět vylepený plakát norského filmu Villmarkens lov (1944). (Azurose)
Reklama