![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/450/450101_77e43e.jpg)
Režie:
Pietro FrancisciScénář:
Pietro FrancisciKamera:
Carlo CarliniHrají:
Rossano Brazzi, Tina Louise, Gino Cervi, Sylva Koscina, Enrico Maria Salerno, Alberto Farnese, Luciano Marin, Enzo Cerusico, Alfredo Varelli, Erminio Spalla (více)Obsahy(1)
Rané italské historické drama zdobí dvě netradiční hvězdy - původně pěvecká star Rossano Brazzi, který se od 60. let výrazně prosadil také v Hollywoodu, a Gino Cervi, jehož jméno je spojováno nejen s nejslavnějšími předválečnými italskými filmy, ale také s postavou komisaře Maigreta. Píše se rok 213 před naším letopočtem. Mladý Archimédes je přislíben Clee, dceři syrakuského krále. Zamiluje se však do římské tanečnice Diany, jež přichází do města v doprovodu jeho bratra Giorgia. Když dojde ke střetu mezi Římem a Kartágem, jsou do konfliktu zataženy i Syrakusy a čeká je římská okupace. Obléhání města trvá dlouhé dva roky a skončí jeho vypleněním a připojením k římské provincii Sicílie. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (7)
Mladý Archimedes (Rossano Brazzi) je přislíben Clee (Sylva Koscina), dceři syrakuského krále, zamiluje se však do římské tanečnice Diany (Tina Louise), jež přichází v doprovodu jeho bratra Giorgia (Enrico Maria Salerno) do města. Když dojde ke střetu mezi Římem a Kartágem, jsou do konfliktu zataženy i Syrakusy a čeká je římská okupace... Raný sandál s dvěma netradičními hvězdami: s nejprve pěveckou, poté též hereckou i v Hollywoodu se prosadivší star Rossano Brazzim a s "komunistou" Gino Cervim. ()
,,ČO VLASTNE ROBÍŠ AK NEPÁLIŠ ĽUDOM ŠATY?" __ Dosť veľké sklamanie a jeden z najslabších peplumov, ako som doteraz videl. Ten názov bol len jasným ťahom na diváka, pretože konfliktu súvisiacim s obliehaním Syrakúz sa dočkáme až v poslednej polhodine. Na takéto lapsusy som si už v žánri zvykol, problém je však v tom, že tých takmer 90 minút predtým je jedna uťahaná zmeska tých najprevarenejších klišé aké sa len dajú ponúknuť. V úlohe Archimeda rozhodne nečakajte žiadneho bradatého starca uväzneného vo svojom vlastnom svete vedy a vynálezov. Rossano Brazii je playboy v pravom zmysle slova a som ochotný pripustiť, že Archimedes mohol byť aj človekom túžiacim po láske a iných svetských radovánkach, bohužiaľ ako herecký prestaviteľ sa so svojimi kreáciami do takejto úlohy vôbec nehodí. Láska, zrada, vojna, pomsta - tieto všetky lákadlá ponúka Obliehanie Syrakúz a na to všetko sa dá zabudnúť už pár dní po pozretí filmu - čo je aj môj prípad. (21. hodnotenie, 3. komentár k filmu) ()
Mohlo to být zajímavé, ale dostalo se mi jen románku mezi tanečnicí a Archimédem. Film je pak zajímavý až v posledních dvaceti minutách. ()
Jedná se spíše o naivní příběh lásky nevalné kvality, z Archiméda udělali člověka toužícího po pomstě s mečem v ruce a ze slavného obléhání Syrakus jen pár minutovou epizodu. Italům tyhle filmy moc nejdou. ()
Tenhle film patří k těm povedenějším z italské produkce. Hlavní hrdinou je zde řecký matematik, fyzik, filozof, vynálezce a astronom Archimedes, který vyvine zrcadlovou zbraň, kterou později úspěšně použije proti římským dobyvatelům Syrakusu. Právě tato část historie je odborníky velice často zpochybňována. Mnohdy se dočteme, že zrcadla jako účinnou zbraň nelze použít a nejspíš se jednalo o něco jiného. Jenže z dochovaných historických pramenů víme, že zrcadla jako zbraň použili úspěšně taky Izraelité. Já osobně se domnívám, že zrcadlové zbraně existovaly. A při dokonalé koordinaci ve větším počtu a vhodných klimatických podmínkách mohly být velmi účinné. Snad jednou někdo najde na tuhle otázku odpověď, ale to už jsem odbočil trochu jinam. ()
Taliansky velkofilm na historicku temu v casoch Rimanov vo mne zanechali rozpacite dojmy, co som to vlastne videl. Najviac som sa tesil na mnohopocetne boje obrovskych armad, ako proti sebe bojuju, ale ono sa to vo filme volajako nevedelo do toho nasukat a pocas celeho filmu sa to motalo skor okolo romantiky. Nechapem preco dali filmu nazov Obliehanie Syrakuz, ked film skoro o tom ani nebol, az pri konci filmu, kde sa strhla nie moc dlha bitka na mori, kde aj bystry Archimedes vyuzil svoje svetelne paprsky na podpalenie rimskych lodi. Svetelne lasery mali obrovsku silu, ked uz len dotykom svetla palili lode bleskovym sposobom:) Priestor sa aj dostal pre pozemny boj, ale to len v kratkom intervale, co aj bola velka skoda. Tristvrte filmu ma nudilo a posledna stvrtina sa dala najviac pozerat, co aj mohlo mat dlhsiu stopaz pre ten boj. Takto to len rychlo ubehlo, co sa neda povedat o zbytku filmu, ktory mi ubiehal zavratne pomalym tempom. ()
Moc keců a žádná akce, s výjimkou posledních 10 min. Jeden z těch slabších italských "sandálových" filmů. ()
Reklama