Režie:
Vladimír SlavínskýKamera:
Jan RothHudba:
Josef StelibskýHrají:
Věra Ferbasová, Karel Jičínský, Oldřich Nový, Antonie Nedošinská, František Krištof-Veselý, Jára Kohout, Lída Sudová, Fanča Foltová, Iža Lechnýřová (více)VOD (1)
Obsahy(1)
MUDr. Přeloučovi předpoví kartářka, že se ožení s třetím chudým děvčetem, které potká. Míle, dceři továrníka Janoty, se doktor líbí a s pomocí jeho hospodyně Amálky se v přestrojení za chudou prodavačku tkaniček vloudí do jeho domácnosti. Na svou roli se nejdříve připraví obhlídkou periferie, kde se seznámí s Vendelínem Pletichou, jenž se stane jejím průvodcem po tamních hospodách a učitelem lidové řeči. Dr. Přelouč je chudou, nevzdělanou dívkou nadšen a snaží se ji učit základům společenského chování i spisovné mluvě. To vše až do okamžiku, kdy zjistí, že ho Míla podvedla a že ani Pleticha není jejím otcem, za něhož ho vydávala... (ČSFD)
(více)Recenze (72)
,,A jestli mě tady nebude chtít pustit, tak mu vemu roha. - Cože, a co s ním pak chcete dělat? - S čím? - S tím rohem..'' Velmi příjemná komedie! Úžasný Oldřich Nový a roztomilá Věra Ferbasová, hezký nápad a skvělé hlášky. Ano, možná to není na tak, řekněme ''vyšší'' úrovni jako jiné počiny s Oldřichem Novým, ale furt se jedná o velice, mně sympatický snímek, který mne ani trošilinečku nenudil. A ne, to že se mi ten film bude líbit, mi nevyluštila nějaká kartářka :) 4/5 ()
Úžasná komedie s O.Novým a V.Ferbasovou. Tím zdatně sekunduje F.K.Veselý,A.Nedošínská a nepřekonatelný Jára Kohout jako Vendelín Pleticha učitel periferní mluvy. Ferbaska ,která předvádí nevzdělanou dívku co neumí psát ani číst či se denně koupat. To vše jí učí O.Nový a je to k popukání. Hlavně ,když ona vše překládá do prosté řeči. ()
Toto už hraničí s elitárskym brakom. Povýšenosť a ponižovanie chudobných ľudí síce strieda dôraz na pokrytectvo nóbl pána z vyššej spoločnosti v podobe Oldřicha Nového, ktorý sa občas preriekne a použije sám nevhodný výraz, ale celé je to zase výmysel a faloš (že som sa nenechal odradiť názvom). Síce zo strany Věry Ferbasovej, ktorá ma k filmu priviedla, ale či už sa pretvaruje muž, žena alebo rodičia jedného z nich, nič to nemení na veci, že ide o ďalší čs pamätnícky film, ktorý pôsobí dojmom, ako keby bohatí nemohli prichádzať do trápnych, resp. všeobecne komediálnych situácií nedobrovoľne, teda mimo nejakého vopred dohodnutého plánu. ()
Ano, Ferbasová, Kohout, Nedošinská, Krištof Veselý velmi přehrávají, ovšem není to přehrávání nedomrlé, profesionální, bez energie, naopak, je z něj cítit, jak moc to všechny zúčastněné baví, připomíná mi to výkony herců v pohádkách. A tím pádem se maximálně bavím i já. Ferbasové a Veselého osobnost vyzařuje z každé molekuly, a dost možná i z každého kvarku, neuvěřitelnou energii, kterou jsme my, mrtvolní týpci, co kolikrát sami nevíme, jestli už jsme po smrti nebo ne, natož aby to na nás poznalo okolí, neodolatelně přitahováni. No a tím jsem právě krásně vysvětlil, proč i Nový nalezl ve Ferbasové takové zalíbení. ()
Šálit se nebude, uzavírá kategoricky Oldřich Nový alias MUDr. Přelouč vyčerpávající jasnovidné zření náhodně se objevivší kartářky a odevzdává se plně svému předurčenému osudu. Román tehdy nadmíru populárního spisovatele Josefa Skružného (1871 – 1948) se poprvé na plátně objevil již v dobách, kdy film byl ještě němý, ve třicátých letech se k němu vrátil režisér Vladimír Slavínský, tušíc v jemně satirickém příběhu o převýchově ženského primitivečka velký komediální potenciál. Nemýlil se. Věra Ferbasová v jednom ze svých nejzdařilejších převlekových skečů již poněkolikáté dokazuje, jak hluboce se mýlila tehdejší kritika, když tvrdila, že je pouhou loutkou v rukách svého objevitele. Její proměna v zanedbanou prodavačku tkaniček, dívenku písmenky nepolíbenou, zato s jazýčkem ostrým jak břitva, není jen výborně zinscenovanou manipulací s city důvěřivého doktůrka, ale především vskutku osobitou hereckou kreací, v níž rezonuje ohlas dobového evropského ženského klaunství. Slavínského výběr hereckých partnerů, od nonšalantního Oldřicha Nového až po báječnou Antonii Nedošinskou, se v žádném případě neminul účinkem a jistě i díky jejich přítomnosti se film dodnes těší zasloužené popularitě. Ostatně, tehdejší zábava pro masy měla, jak vidno, nepochybně vyšší úroveň. Ani proslulý irský dramatik by nedokázal být originálnější a zábavnější než jeho pražští kolegové. ()
Galerie (8)
Zajímavosti (4)
- Film bol natočený v českej, nemeckej a aj francúzskej verzii, nie naraz, ale samostatne. Rozhodnutie vyrobiť tento film zrejme bolo motivované možnosťami jeho využitia vo Francúzsku prostredníctvom obchodných kontaktov Josefa Auerbacha. Elektafilm musel od vtedajšieho vlastníka Moldaviafilmu Ludvíka Kantůrka na výrobu tejto snímky odkúpiť autorské práva za 20 000 frankov. Ich odkúpenie navyše odsúhlasila správna rada na schôdzi svojej správnej rady niekoľko dní po tom, čo francúzsky partner prisľúbil prevzatie distribúcie filmu na území Kanady za podmienok garantujúcich Elektafilmu minimálne 13 000 frankov. Vzhľadom k dobe, ktorá uplynula medzi natočením všetkých troch verzií, sa ale Elektafilmu pravdepodobne nepodarilo ušetriť náklady tak, ako keby natáčal všetky verzie naraz. [Zdroj] (Raccoon.city)
- Približne v 84. minúte filmu, keď sa Chládek (František Krištof-Veselý) vysmieva doktorovi Přeloučovi (Oldřich Nový) v jeho ambulancii, že bude mať svokra zlodeja, sa za doktorom na stene po celý čas objavuje tieň štúdiového mikrofónu, spočiatku aj s ramenom. (J.J.1972)
- Základní motiv filmu velmi připomíná hru Pygmalion (1938) autora George Bernarda Shawa. (sator)
Reklama