VOD (1)
Epizody(9)
-
Pilotní díl (E01)
-
Chtíč a důsledky (E02)
-
Konečně všichni šťastní (E03)
-
Hořkosladká pilulka (E04)
-
Ohňopád (E05)
-
Ve špíně (E06)
-
Monogamie a marnost, část první (E07)
-
Monogamie a marnost, část druhá (E08)
-
Soma a Gomora (E09)
Obsahy(1)
Z dalekých krajů dorazí neznámý rebel a obyvatelé Nového Londýna začínají zpochybňovat pravidla zdánlivě utopického světa, ve kterém žijí. (Netflix)
Videa (2)
Recenze (68)
Za tohle solidní, ale zjednodušené a lehce povrchní zpracování kultovního Huxleyho románu bych se normálně rozhodoval mezi 3-4 hvězdami, ovšem v roce konzumu a "corona-náboženství" (2021) povyšuji tenhle počin hlavně za jeho téma na hvězd 5! A navíc Lenina (Jessica Brown Findlay) je naprosto skvostná. Btw: není asi náhoda, že právě v těchto dnes se na pulty knihkupectví vrací Orwellova 84ka, Bradburyho 451čka a samozřejmě i Brave New World... ()
Nemuzu se rozhodnout, zda 3* nebo 4*.. Predlohu znam, a i kdyz jsem ji necetla, rozhodne jde o zajimavy namet. Tento seraial je koukatelny, bavil me, slupla jsem ho jako malinu, ale neco mi tam porad chybelo, nejake dovysvetleni, nejspis... to si asi tvurci nechavali do dalsich serii, na ktere ale uz bohuzel nedojde... skoda. ()
Nedívám se normálně na moderní seriály, ale byl jsem zvědav, jak se progresivní Hollywood vypořádal se starou antiutopií. Jedna rovina zábavy je určitě sledovat využití starého díla, které varovalo před rozbitím tradiční rodiny, sexuálním hedonismem, nadměrnou medikací duševních poruch a systémem nepodmíněného příjmu od státu, pro moderní progresivní ideologii, jejíž nezanedbatelnou součástí je právě útok na tradiční rodinu, konvence a boj za nepodmíněný příjem stejně jako zaměření na mentální zdraví. Nicméně na všudypřítomnou pokrokovost dnešní produkce jsem si již zvykl a odfiltrovávám ji, a to včetně - dnes již obligátní - nutnosti zavraždit všechny otce (protože patriarchát). Seriál má však jedno reálné silné (a bolestné) téma: život je těžký, plný stresu, zkoušek a konfliktů. Farmakologie nabízí snadný útěk v podobě antidepresiv, která jsou dnes zobána masově. Seriál ukazuje možné pokračování tohoto trendu, kdy lidé budoucnosti reagují na sebemenší nepříjemný pocit polknutím pilulky, které mají neustále při sobě. Kolem této obsesivní konzumace se točí i nejlepší místa první řady, která jsou báječně komická (scény v čekárně u psychiatra). I když je seriál dost rozvleklý, celkově to byla dobrá TV. Za silnou stránku považuji i herecké obsazení - zvlášť p. Ehrenreich v roli divocha je charismatická postava. Serial myslím oproti knize dokonce rozvíjí dilema mezi řádem a chaosem: v revolučních scénách přesvědčivě ukazuje, svržením tyranie nezačína nutně dobro. ()
Byla možná chyba, že jsem seriál sledoval s tak velkými prostoji. Začal jsem s ním někdy v létě a skončil před koncem roku. Je možné, že ten guláš v ději, který jsem měl, byl způsoben právě tímhle. Na druhou stranu to beru jako důkaz, že mě nedokázal strhnout jako jiná seriálová produkce. Největší problém jsem měl asi s matrixoidní dějovou linkou kontrolorky, ve které jsem se postupně ztrácel, a závěrečný díl jsem víceméně jen přetrpěl, ať už to mám konečně z krku. Nezasáhlo mě to, nepochopil jsem to a už tomu nehodlám věnovat více času. Raději si někdy přečtu Huxleyho předlohu. (1 391.) ()
Zajímavá adaptace. Pojetí v podstatě kastruje předlohu, vytahuje z ní naprosté základní myšlenky a s těmi manipuluje směrem, který je pro dnešního diváka pochopitelnější a současně jednoduchý (vídá ho všude okolo). Na jednu stranu mě tento přístup mrzí, na druhou stranu dává smysl a je mu opravdu všechno maximálně podrobeno. Jsem zvědavý, zda se tvůrcům způsob pojetí nerozpadne, protože už po pár dílech je vidět, že ne všechny postavy jsou připraveny na změnu příběhu a vyprávění. Vizuálně jde však o velmi příjemné překvapení, když odhlédnu od levnějších digitálních efektů tak si rozhodně troufají na zajímavé nápady (postavit Nový Londýn doslova nad starým, vyměnit indiánskou rezervaci za Savage Land, atd.). Společenská kritika a odraz dnešní reality je občas zbytečně přikrášlen, protože to prostě Huxley v roce 1932 trefil až smutně přesně. Maximálně si užívám momenty, kdy naráží nový svět na tradice starého a svatba v třetím díle je vrcholné opojení. Škoda, že na přivyknutí světa nového nebylo tolik času... právě to je jeden z problémů. Uvidíme, co John, kterého Alden Ehrenreich pojal hodně zvláštně, přiznám se, ještě si na něj zvykám. ()
Reklama