Režie:
Basil DeardenKamera:
Douglas SlocombeHudba:
Alan RawsthorneHrají:
Michael Redgrave, Rachel Kempson, Gordon Jackson, Karel Štěpánek, Basil Radford, Torin Thatcher, Jack Warner, Meriel Forbes, Jimmy Hanley, Mervyn Johns (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Britský film natočený těsně po válce v Německu (ve skutečném zajateckém táboře Marlag v Sasku) je inspirován skutečnými osudy českého pilota Josefa Brykse (ve filmu přejmenován na Karla Haška). Po útěku z koncentračního tábora Hašek přijal identitu mrtvého britského důstojníka Geoffrey Mitchella. Aby zabránil odhalení, musí si mimo jiné dopisovat se ženou mrtvého. Přesto však u svých spoluzajatců vzbudí podezření, že je nacistickým špionem, pouze jeho chování během útěku (skutečný příběh útěku byl později námětem slavného filmu Velký útěk) je přesvědčí o opaku. Hašek byl chycen a znovu poslán do zajateckého tábora... (Zany)
(více)Recenze (12)
Trochu idealizující film, který vznikl v době velkého nadšení z konce války a porážky Německa, takže asi nebylo na místě tu náladu moc kazit. Na druhou stranu tam byla potřeba nějaké to utrpení tam přece jen zakomponovat, tak jako melodramatické prvky. Pokud tam má být navíc nějaké napětí, hrozí, že dojde na rozporuplné scény a situace, což se taky stalo. 3,5* ()
Nevím co přesně má mít tento film společného s naším hrdinou a stíhačem RAF Josefem Bryksem. Jelikož jeho osud znám velmi dobře, těšil jsem se, že se film inspiroval jedním z mnoha jeho legendárních útěků po jeho sestřelení nad Francií. Při jednom z nich štípnul dokonce Němčourům na letišti zaparkovaný Messerschmitt 109 a zatčen byl ve chvíli kdy se kurtoval v kabině a chystal k odletu do Anglie... Nic z toho film neobsahoval a já jsem velmi zklamán. Film má společného s Bryksem pouze to, že se jako Čech vydával za Brita (Němci totiž nehodlali Čechům uznat status válečných zajatců vzhledem k připojení protektorátu k Říši. Pro ně byli zajatí Češi zrádci říše a hrozil jim trest smrti. Každý kdo uměl obstojně anglicky tudíž hbitě odtrhl po sestřelení či zajetí nárameníky Czechoslovakia a vydával se za brita.) Bryks je reprezentován Karlem Haškem. Ten dle jeho vlastních slov není voják a při útěku z koncetračního tábora z Dachau se nějak připlete do bojů ve Francii v roce 1940, kde v zákopu najde mrtvého britského kapitána Mitchella od kterého si vezme uniformu a doklady čímž přijme jeho identitu. Britští vojáci jej v zajateckém táboře brzy odhalí, ale když zjistí, že není Němci nasazený špion přijmou jej mezi sebe. Snímek celkem věrně popisuje poměry v zajateckém táboře. Britové i v zajetí uznávali hodnosti a důstojníci dále veleli mužstvu. Němci se k nim chovali podle Ženevské úmluvy a tak měli nárok na balíčky od Červeného kříže, které neobsahovaly jen jídlo a kuřivo, ale i knihy, hry atd... Dále měli nárok na balíčky z domova a i když si stráže při prohlížení a kontrole obsahu značnou část nechali, vždy zůstalo dost aby si zajatci žili v realtivní pohodě. Se zhoršující se situací v Říši to už tak s balíčky růžové nebylo, ale ve srovnání např. s ruskými zajatci si britové a amíci žili v táborech jak páni. To jen na vysvětlenou těm, kteří se při shlédnutí podiví, že v zajateckém táboře se hrál kriket, či že tam byla knihovna atd.. Ve filmu je pár nesmyslů, např. při akci s pozmněňováním dokumentů se akce účastní i nejvyšší zajatý důstojník !!!! Hlídka na věži po vojácích střílí z kulometu Bren !!!! Trefí hlídacího psa, ale vězni si pobíhají ve světlometech bez škrábnutí!!!! Hašek skrývající se za identitu kapitána Mitchella se po návratu po prošetření od armády dozví, že se má hlásit (ač předtím nevoják) u České jednotky jako ! kapitán ! Hašek !!!!!!!!! O milostné zápletce se ani nemá cenu zmiňovat. Chápu, že v roce 1946 chtěli lidé vidět ve filmu lásku a šťastný konec a ne pouhý snímek o přežívání v zajateckém táboře. Těchto informací měli jistě za celou válku dosti...No, snad se ještě někdo někdy bude inspirovat životem Josefa Brykse. ()
Kolik jen filmů o nacistických zajateckých táborech pro spojenecké vojáky už jsme viděli, kolik jich bylo natočeno? Tak tenhle byl zřejmě první....___ Syrové, postaveno na silném příběhu ženy, která si po zbytek války dopisuje s "manželem", kterého nikdy neviděla. Diví se, jak moc ho válka změnila, kdysi nenáviděného surovce očekává s vyhlídkou citlivého a chápavého muže, těší se na něj a první její reakcí je tak přirozeně smutek, když se ho dočká.____ Kolega Svejky nemá úplně pravdu, protože konec filmu naznačuje budoucnost kapitána Haska. Ovšem film se může lišit od skutečnosti, protože ani Britové při jeho natáčení nepředpokládali, že se v civilizovaném světě najde národ, který bude své válečné hrdiny soudit a věznit za to, na které straně Evropy za naši svobodu bojovali.. ()
Vojnová dráma zo zajateckého tábora, nevenuje sa však úteku, ale jednotlivým osudom zajatcov. Tie osudy nie sú nezaujímavé, ale viacmenej sa jedná o romantické-melodramatické vyznenia. Chýba aspoň nejaká dávka napätia či akcie. Najzaujímavejším zatacom je utečenec zo zajateckého tábora, ktorý sa pred nacistami vydáva za mŕtveho kapitána a musí písať žene mŕtveho. Na vyuzlenie tohoto príbehu čaká asi každý divák a dopadne podľa očakávania. Michael Redgrave zahral rolu solídne. Rovnako solídne pôsobí aj spracovanie, aspoň teda na dobu vzniku. Poznámka na záver: zajatci sa mali v tábore pomaly ako na dovolenke, sem-tam im zabavili gramofón či holiace potreby, väčšinou ale idylka bez náznaku nejakého útlaku či terroru. ()
Tak tu máme hned další film ze zajateckého důstojnického tábora. Naštěstí tento byl britský a pro mě teda mnohem záživnější než Hartova válka. Ale jak to tak pozoruju, tak ti důstojníci se zase tak špatně neměli. Dostávali balíky, dopisy z domova (i když někdy i špatné zprávy), měli zahrádku, knihovnu, gramec, klavír a divadelní sbor, ve kterém pořád zpívali Škoda lásky, teda vlastně Roll out the Barrel. Sice neměli čím topit, proto tam musel ten chudák přiložit model plachetnice, kterou bůh ví, jak dlouho vyráběl (ta má asi výhřevnost) a pak všichni utíkali pro balíky a stejně nechali otevřený dveře. To bych jim asi poděkovala. A tak nevím, proč vlastně chtěli někam utíkat a riskovat, že je zabijou. Ale o to tu v tomhle případě až tolik nešlo. Jde o příběh českého pilota, který se vydává za britského důstojníka a aby na to nepřišli basmani, musí odepisovat „své“ ženě, kterou vůbec nezná a aby nepoznala jeho rukopis, rozdrtí si ruku kladivem. Au. Ale jeden z Nácků později má přece jen pochybnosti, ale je tu možnost se dostat domů na základě repatriace. No, a jestli si život zachrání, tak to vám neřeknu, se na to podívejte. „Když máš neomezeně času, neuděláš vůbec nic!“ A s tím já naprosto souhlasím. „Všechno důležité vymyslí zaneprázdnění lidé.“ A taky si nemůžu pomoct, ale hlavní hrdina Michael Redgrave mi (aspoň tady) připomínal Michela Palina. Nebo ne? ()
Reklama