Režie:
Steven SpielbergScénář:
Steven ZaillianKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrají:
Liam Neeson, Ben Kingsley, Ralph Fiennes, Caroline Goodall, Jonathan Sagall, Embeth Davidtz, Małgorzata Gebel, Mark Ivanir, Andrzej Seweryn (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Hluboce šokující, nemilosrdné drama o noční můře holocaustu, založené na skutečných událostech. Na záchranu 1100 životů obětoval Oskar Schindler veškeré své jmění... Polský Krakov 1939. Židovská obec je vystavována stále se zvyšujícímu tlaku ze strany nacistů. Do této vřavy vstupuje obchodník Oskar Schindler, člen Nacistické strany, velký svůdník a muže vydělávající na válečném utrpení, který dokázal najít v sobě člověka a zachránit ty, kterým už zdánlivě nebylo pomoci... Film Stevena Spielberga je stěžejní dílo světové kinematografie a vítěz sedmi Oscarů, včetně ocenění za Nejlepší film roku a Nejlepší režii. (Lucernafilm)
(více)Videa (8)
Recenze (1 787)
Spilebergova (Žid) verze sio-židovské propagandy, husarský kousek, který sklidil velkou chválu ze strany Židy kontrolovaných médií, a získal mu cenu Oskara za nejlepší režii v rukou Židy ovládaného Hollywoodu. Jojo..pochopitelně, jak jinak že, to jsou fakta. Film podle skutečných událostí, ale jinak přetáhlá,dojemno-přeslazená limonáda, židohollywoodská pohádka, bajka, uměle vytvořená legenda, která neměla se skutečnou historickou realitou vůbec nic společného. Skutečný život narozdíl od Schindlerova seznamu, nebyl tak černobílý a titulní hrdina rozhodně nebyl takový lidumil-spasitel, jak se o něm tradovalo či treduje. Film byl natočený podle Keneallyho (*1935) stejnojmenného bestselleru. Schindler v tomto románu zachraňuje život 1200 Židům. Steven Spielberg si knihu vybírá jako předlohu pro svůj filmový opus(?) činí tak zřejmě s nejlepšími úmysly, dokonce věnuje svůj honorář pamětníkům holocaustu. A jelikož oba umělci (spisovatel i židovský filmař) jsou ve svých oborech machři, uchvacují miliardy lidí. Toto ožehavé téma a jeho zpracování, jako téměř povinná nutnost pro Spilberga něco podobného konečně už také natočit, vždycky už zabere. Bylo to jen z vypočítavosti? V Podstatě každý Žid je vypočítavý. I Spilbergovi to bylo často podsouváno, těžko říct. Rozčarování z filmu však u některých lidí na sebe nedalo dlouho čekat. Všem nezasvěceným, naivkům, hlupákům, stačí si přečíst něco se zápisků Emilie Schindler (1907 ? 2001), Schindlerovi manželky, Davida M. Croweho profesora historie nebo od Jitky Gruntovové (*1945) a především její knihu "Oskar Schindler, legenda a fakta". Obrázek si už jistě udělá každý z nás, tím však nechci tento film (především po historické stránce a co se týče fakt) jen shazovat, po filmařské stránce se jistě jedná o vyjímečné dílo. Půlmiliardový výdělek jistě mluví za vše! Zajímavé komentáře: Gemini, Jack.Pott, flanker.27. ()
Čo napísať o jednom z najlepších filmov, aké kedy vznikli? Keď som ho v 94. roku prvý krát videl, bol to podobne, ako asi pre každého šok. Film s takou realistickou a dokumentárnou kamerou tu dovtedy nebol. Čiernobiely film, ktorému by farba iba uškodila. Film, ktorý nepotrebuje žiadne zápletky ani nečakané rozuzlenia, pretože je surový tak ako surová a krutá bola vtedy doba. Film, ktorého obsah väčšina pozná, no napriek tomu dokáže šokovať. To s akou realistickou surovosťou zachycuje sled udalostí od vyhladenia Krakowského ghetta až po záchranu stoviek židov,doslova vyráža dych. R.Fiennes je absolútne dokonalý. Silná téma, silný film, ktorý nemá slabé miesto. Ak by k školskému povinnému čítaniu, nebodaj pribudlo aj povinné sledovanie, určite by bol na prvom mieste.100%. ()
Geniální. Výborný Fiennes (proč nedostal Oscara místo Jonese v Uprchlíkovi?!) a Kingsley. Ale hlavně je genialita filmu dána režisérem - mistrovské a náročné komponování některých scén je dechberoucí: likvidace krakowského ghetta (červená holčička), scény z Osvětimi, scény selekcí. Některé scény mám potíže i dnes dokoukat. I ta tak kritizovaná závěrečná scéna se dá přežít i když si ji mohl Steve odpustit. ()
Nevím čím to je, ale tenhle film na mě nijak nezapůsobil. Líbila se mi výprava, atmosféra té doby, zejména kostýmy. Herecké výkony bych také označil za velice dobré, Steven Spielberg jako režisér nezklamal, dokonce se mi líbila i ta nebarevnost, která jakoby jen podtrhla výsledný efekt filmu, ale ten scénář, ten byl prázdný. Pomalu jsem si připadal, jako když sleduji příběh, který už byl ze začátku 'odsouzen' k úspěchu. Připadá mi, že tento film je milovaný jen proto, že tolik útočí na city a hlavně kvůli době, o které vypovídá. Také mě fascinuje druhá světová válka, ale rozhodně jsem si ji představoval trochu jinak, neviděl jsem ve filmu tu krutost Němců, Ralph Fiennes střílející po vězních ze své vily mi připadal nevěrohodný, neviděl jsem smutek ve tvářích odsouzených židů, nevěřil jsem. Jediná scéna, kdy jsem slzil byla ta, ve které se režisér inspiroval Trierovou Evropou. Je to scéna s dívkou, která na sobě nese červený kabátek, ta mě opravdu dostala. Celkově se jedná o nadprůměrný film, který ale rozhodně nesplnil mé představy... ()
Geniální. Fascinující. Dílo, které se nesmazatelně zapsalo do dějin kinematografie. Celý příběh je o muži Oskaru Schindlerovi (vynikající Liam Neeson), kterému se během druhé světové války podařilo zachránit přes tisíc židovských životů. Jako jediný Němec má v Izraely pomník a dodnes mu nosí květiny na hrob..... ve vedlejších rolích mne zaujal především Ralph Fiennes, v roli brutálního velitele koncentračního tábore a na druhé straně zdatně sekundující Ben Knigsley v roli židovského učetního, bez kterého by byl Oskar Schindler nahraný..... Myslím, že Steven Spielberg dokázal uctít památku velice dobře a sedm získaných cen Akademie věd hovoří za své..... Pět hvězdiček.. ()
Galerie (119)
Zajímavosti (145)
- Postava holčičky v červeném kabátu mohla být inspirována Romy Ligockou, které chodívala po Krakově v červeném kabátu, a která ve svých pěti letech přežila vyhlazení gheta. Ve filmu ji ztvárnila čtyřletá Oliwia Dabrowska, které Spielberg poradil, aby se na film podívala, až bude dospělá. Oliwia ho neposlechla, viděla film v jedenácti a byla zhrozena. Plně ho ocenila až o dalších sedm let později. (Jirka_Šč)
- Ve scéně, kdy se snaží rodina ukrýt zlato ve vlastním těle a používá ke spolknutí chleba, je použit novodobý chléb. Tento tvar nebyl za dob 2. světové války používán, ani nebyla používána bílá mouka. Chléb byl v Polsku v době, do které je snímek zasazen, čtyřhranný a tmavší. (Satalin)
- Natáčelo se od 1. března do 11. května 1993 v Polsku a Izraeli. (Varan)
Reklama