Režie:
Steven SpielbergScénář:
Steven ZaillianKamera:
Janusz KamińskiHudba:
John WilliamsHrají:
Liam Neeson, Ben Kingsley, Ralph Fiennes, Caroline Goodall, Jonathan Sagall, Embeth Davidtz, Małgorzata Gebel, Mark Ivanir, Andrzej Seweryn (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Hluboce šokující, nemilosrdné drama o noční můře holocaustu, založené na skutečných událostech. Na záchranu 1100 životů obětoval Oskar Schindler veškeré své jmění... Polský Krakov 1939. Židovská obec je vystavována stále se zvyšujícímu tlaku ze strany nacistů. Do této vřavy vstupuje obchodník Oskar Schindler, člen Nacistické strany, velký svůdník a muže vydělávající na válečném utrpení, který dokázal najít v sobě člověka a zachránit ty, kterým už zdánlivě nebylo pomoci... Film Stevena Spielberga je stěžejní dílo světové kinematografie a vítěz sedmi Oscarů, včetně ocenění za Nejlepší film roku a Nejlepší režii. (Lucernafilm)
(více)Videa (8)
Recenze (1 787)
Jako film o jedné z nejtemnějších kapitol našich dějin je to výborné dílo, a ano, Spielberg to natočil skvěle. Tedy...některé scény. Když chce realitu, umí ji vyprodukovat. Jenže Schindlerův seznam realita není. Ó nenene, přátelé, holocaust a všechno to zlo, to je realita. Malé příběhy o lidskosti, to je realita. I děsivý Amon Goeth, to je realita. Ale Oskar Schindler, tak jak nám ho Spielberg vymaloval??? To ani omylem realita není. Oskar Schindler byl normální vykořisťovatelská manipulátorská říšská svině, která v tom uměla chodit. Když se realita překrucuje takovýmhle způsobem (a nikdo mě nepřesvědčí, že v tom nebyla snaha naprat do diváků větší emoce, aby se o tom ještě víc mluvilo, a aby na to přišlo ještě víc lidí a vyrejžovalo se na tom ještě víc peněz - i kdyby to bylo za účelem zviditelnění toho jak to tenkrát skutečně bylo), nemůže ani strhující výkon Liama Neesona přesvědčit. Jako film je Seznam skvěle odvedená práce. Je však třeba ho vnímat celkově, i s dopadem na společnost, a tady je to něco s čím se nesmířím. Glorifikovat válečného zločince si nesmí dovolit ani "geniální" Spielberg!!! Tohle nesmí být film, který vás odpoutá od skutečnosti...Výsledné hodnocení je průměrem mezi působivostí a realitou. ()
"Schindlerův seznam" aneb kterak bezohledný oportunista ke svatozáři přišel. Nemám námitky k řemeslné stránce filmu, všechno pečlivě naleštěné do posledního detailu, lahůdkové herecké obsazení, dobová atmosféra na jedničku (aspoň myslím - zas tak stará nejsem, abych mohla srovnávat). Zpočátku mě sice iritovala ta černobílost, tím víc však vyniklo občasné zjevení krvavě rudé barvy. Že je "Schindlerův seznam" vykalkulovaná citová ždímačka, na to sere celá psí smečka, vždyť kdy jindy by měl člověk brečet, než u nepochopitelných zločinů proti lidskosti? Co odpustit nemůžu a film to stojí hvězdičku, to je manipulace s fakty. Oscar Schindler nebyl žádný filantrop, byl to fízl, bonzák, člen NSDAP a jediný důvod k ochraně Židů byl ten zištný: konečně měl k podnikání levnou pracovní sílu, se kterou mohl podle libosti orat a bohatnout. Přerod v charakterního lidumila a zachránce slabých prostě nežeru. Být film pouze na podkladě skutečných událostí a místo Schindlera tam vyrábět hrnce nebo prdelaté pokladničky třeba smyšlený továrník Sváťa Gott, budiž, s dojatým smrkáním bych sem jebla i tu pátou hvězdici... takhle na patře zůstala pachuť glorifikace chlapa, který byl přinejlepším rozporuplnou osobností. ()
Režie špičková. Scénář vyvažuje emocionální, morální i příběhovou linii na jedničku. Herecké výkony skvělé. Spielbergův diamant, jediný jeho film, kterého si bezezbytku vážím, i když i zde samozřejmě cítím jakýsi trošku umělý ústupek šťastnému konci a morálnímu poselství, ale v tomto případě rád přimhouřím očko. Je mi docela jedno jestli Oskar Schindler opravdu byl takový neskutečný lidumil, jestli jím byl zčásti, či jinak, jestli měl pro svůj čin úplně jiné důvody, nebo zda se jedná jak píše Pohrobek o pohádku. Spielberg ve svém Seznamu živí hlavně ten IDEÁL muže, který si uvědomí svou možnost zabránit strašlivému zlu a uvědoměním si této možnosti ji přetaví v morální kategorickou povinnost. A tohle poselství komunikuje bezezbytku skvěle. Filmu samozřejmě ohromně pomáhá Neesonovo charizma, Fiennesova démoničnost a Kingsleyho skromný minimalistický výkon... Celý film hýří hromadou formálních vychytávek, které podtrhují hrůzu vyprávěného příběhu. Dva příklady:1) Vyklizení gheta - SS komanda masakrují Židy, kteří se schovali v ghettu, jeden nacista sedne během akce za klavír a začne hrát Mozarta (!). Za jeho zády vidíme jenom záblesky střelby. Záběr z kamery snímající ghetto z kopce - v oknech po celém městě se v krátkých intervalech rozsvěcují a zhasínají okna. 2) Celý film je černobílý. Najednou nám však Spielberg ukazuje malou roztomilou holčičku v červeném kabátku. Během dvou minut se objeví asi v pěti scénách. Zhruba po půl hodině vidí Schindler jak kolem něj projíždí kára vezoucí zastřelené Židy ke kremaci. Jedno z dětí na sobě má zablácený červený kabátek. Že by chtěl Spielberg upozornit nato, že černobílých dokumentech nevnímáme lidi jako jednotlivce a stačí tak málo jako zvýraznění barvy oblečení, aby nám jich bylo líto? VELIKÉ DÍLO! 90% ()
Pánové Spielberg, Neeson, Kingsley a hlavně Fiennes, který stvořil jednoho z nejlepších filmových hajzlů co jsem kdy měl možnost vidět. Skvělý syrový film. Asi nejlepší co jsem od Spelberga viděl. Zvlášť se mi tam líbily různé režijní vychytávky jako mistrně sestříhaná scéna s oslavou u Schindlera a mezitim Fieness mlátí tu svoji služku, a nebo skvělej nápad s holčičkou v červenejch šatech, takovéhle kombinování barev jsem od té doby viděl až v Sin City. ()
Galerie (117)
Zajímavosti (145)
- V jednom okamihu vidia ľudia idúci v transportoch do koncentračných táborov pri trati chlapca, ktorý ich varoval výrečným gestom (rukou si akoby podrezal krk). Čo on mohol vedieť o židovskej otázke, asi zostane záhadou, však postava chlapca je autentická a bola použitá na základe výpovede jedného z preživších (Abraháma Bombay), prezentovaná vo francúzskom dokumentárnom filme Shoah z polovice 80. rokov. (Raccoon.city)
- Oskar Schindler ve filmové scéně kupuje za diamanty zpět svoje židovky od velitele tábora Osvětim Birkenau. Postava velitele je v závěrečných titulcích označena jako Rudolf Höss (Hans-Michael Rehberg). Důstojník má na uniformě límcové označení SS-Obersturmbannführer, což odpovídá hodnosti Rudolfa Hösse. Höss však byl velitelem Osvětimi pouze do konce listopadu 1943, posléze se stal vedoucím odboru v nadřízené Inspekci koncentračních táborů. Na podzim 1944, kdy se filmová scéna odehrává, byl velitelem tábora Osvětim SS-Sturmbannführer Richard Baer, a velitelem Osvětim II Birkenau SS-Hauptsturmführer Joseph Kramer. Höss a Kramer byli po válce popraveni, Baer zemřel ve vězení na infarkt. (heavy66)
- Částečná replika koncentračního tábora Płaszów byla pro film zbudována v nedalekém bývalém kamenolomu Liban, ve kterém během druhé světové války část vězňů tábora skutečně otročila. Dodnes (2015) jsou tam k vidění filmové rekvizity – sloupy na ostnatý drát a cesta dlážděná (falešnými) židovskými náhrobními kameny. (Jaro_slav)
V následujícím textu bych se chtěl dopustit možná poněkud neobvyklého výkladu Schindlerova seznamu, který vychází z toho faktu, že sadisti jsou lepší než technokrati. Tento paradox je zároveň odpovědí na to, co mají vlastně společného Oskar Schindler a Amon Göth a proč je film neustále staví bok po boku. Když říkám, že sadisti jsou lepší než technokrati, narážím tím na tu skutečnost, že ve vyhlazovacích táborech za druhé světové války působili pouze dva druhy SS-manů - na jedné straně byli krutí sadisti užívající si svou moc, vzpomeňme třeba Otto Molla, údajně nejhoršího dozorce z celé Osvětimi, nechvalně proslulého vhazováním lidí za živa do spalovacích jam. Na straně druhé pak byli spíše technokrati a administrátoři jako velitel Osvětimi Rudolf Höss, kteří nikomu konkrétně neubližovali a starali se hlavně o logistiku tábora, klidně třeba nasedli do auta a jeli shánět po Polsku ostnatý dráty. Rudolf Höss dokonce chápal slavný nápis „Arbeit macht frei“ nad branou do tábora, který zde byl na jeho rozkaz umístěn, nikoliv cynicky a posměšně, jak se většina lidí domnívá, nýbrž pravdivě a docela upřímně v souvislosti se svoji vlastní workoholickou povahou. Odsud je patrno, proč jsou sadisti lepší než technokrati – sadista jako člověk utápějící se v krutostech na jednotlivcích je ve výsledku mnohem lepší než technokrat stojící za milionem mrtvých. Lidé jako Himmler si toho byli pochopitelně velmi dobře vědomi, a jakmile se u nějakého výše postaveného SS-mana zjistila přemíra sadismu, byl ihned odvolán, neboť takový člověk nebyl zpravidla efektivní a zdržoval díky svým krutým kratochvílím masové vyvražďování. ____ Předchozí úvod byl nutný, protože jen díky němu se dá pochopit, co mají společného Oskar Schindler a Amon Göth a proč jsou ve filmu stavěni vedle sebe. Film má vlastně tři části, přičemž v každé z nich se obě tyto hlavní postavy chovají trochu jinak. V první části je Amon Göth klasickým sadistou, střílejícím vězně z balkonu své vily, a Oskar Schindler se žádného velkého zachraňování ještě nedopouští, maximálně tak vytáhne z vagonu svého účetního. Kdyby chtěl ale zachránit celý vagon, nezachrání nikoho. Schindlerovo malé dobro je tak ve skutečnosti velkým dobrem, stejně jako je velké zlo Götha malým zlem, protože si nepočíná jako technokrat. A poněvadž malé zlo = velké dobro, jsou obě postavy v první části jasně propojeny. Klíčová tu je večerní scéna na balkonku, kde Amon Göth vytýká Schindlerovi, že není nikdy opilí. Opilý sadista versus sebeovládající se Schindler jsou vlastně pro dobro věci totéž. Ve druhé části se situace ovšem obrací, neboť Amon Göth se na naléhání Schindlera promění v „Amona Dobrotivého“ a jako císař začne svou moc projevovat tím, že i když má veškeré oprávnění zabíjet, často to neudělá. Už nestřílí z balkonu, dokonce povolí Schindlerovi pokropit odjíždějící vagony vodou z hadice. Naopak Schindler začíná mnohem více riskovat a jeho velké dobro se tak může velmi snadno převrhnout v malé dobro = velké zlo, neboť dojde k odhalení a potrestání všech viníků. Velkého zla se dopouští i ze sadisty do technokrata se přeměněny Amon Göth a obě postavy jsou tedy opět propojeny. Ve třetí části na konci se vracíme k situaci z první části. Schindler neustále pochybuje, jestli toho udělal pro záchranu lidí dost, nicméně je jasné, že ano, protože kdyby toho udělal víc a pokoušel se zachránit více lidí, došlo by nejspíše k odhalení a nepřežil by nikdo. Jeho malé dobro je tak velkým dobrem. Oproti tomu Amon Göth je za zločiny proti lidskosti oběšen, neboť i když ve třetí třetině filmu takřka zmizí z plátna, jeho sadismus zřejmě přece jen asi vyplul na povrch, jak je z potrestání patrné, jelikož v soudních procesech s válečnými zločinci se často stávalo, že sadisti dostali smyčku, zatímco lhostejní vykonavatelé jenom doživotí. Velké zlo Götha bylo tak malým zlem = velkým dobrem, protože díky své neefektivnosti a krutým kratochvílím zdržoval celou nacistickou mašinérii. Propojenost obou postav, Oskara Schindlera a Amona Götha, tak zůstává důsledně dodržena až do samotného závěru. () (méně) (více)