Režie:
Nicholas RentonScénář:
Philomena McDonaghHudba:
John E. KeaneHrají:
Paloma Baeza, Linda Bassett, Nigel Terry, Nathaniel Parker, Jonathan Firth, Gabrielle Lloyd, Natasha Little, Charles Simon, Geoffrey Larder, Sean Gilder (více)Obsahy(1)
Film vznikl na motivy stejnojmenného románu z pera anglického spisovatele Thomase Hardyho. Odehrává se na anglickém venkově ve 2. polovině 19. století. Hlavní hrdinkou je mladá dívka Batsheba, která se odvážně rozhodne vést sama farmu svého zesnulého strýce. Odmítne lásku prostého pastýře Gabriela i bohatého farmáře Boldwooda a sní o pravé lásce, dokud se v jejím životě neobjeví tajemný a přitažlivý seržant Troy, který si jako první získá její srdce. (KockaMicka)
(více)Recenze (20)
A zazvonil zvonec, pohádky byl konec…K filmu jsem se dostal vlastně omylem, v hledáčku jsem měl totiž stejnojmennou verzi z roku 1967, ale lítost rozhodně není na místě. Nemůžu sice srovnávat, avšak toto zpracování se mi opravdu hodně líbilo. Film mě chytl prakticky okamžitě díky nanejvýš sympatické postavě Gabriela, kterému jsem fandil nepřetržitě po celou dobu. Podobně i Bathsheba, jejíž představitelka byla vybrána znamenitě; bez urážky, žádná velká kráska, ostatně muže přitahovala také díky své nezávislosti a inteligenci, ale škaredá nebyla a zároveň nešlo o modelku, které by divák neuvěřil určitou dívčí naivitu, kterou se v mnoha případech (úspěšně) prezentovala. Postavy Boldswooda (i přes jeho chvilkové pominutí smyslů), Troye (s poněkud nepochopitelnou posmrtnou posedlostí ženou, ke které se stejně po většinu filmu choval jako ke kusu hadru) i zbytku vesničanů byly napsány dobře a prostředí vyzařovalo tou správnou venkovskou atmosférou se vším všudy. Velkým překvapením pro mě byl také fakt, že u těch 3 hodin a 20 minut (což je skutečná délka tohoto filmu) jsem se nestačil ani jednou začít nudit, až tak byla tahle zápletka se ženou mezi 3 muži nosná a kvalitně zpracovaná. Jistě, pořád to je dobová romantika jak trám s několika žánrovými neduhy, ale solidní 4* si rozhodně zaslouží (je možné, že hodnocení změním po budoucí projekci Schlesingerovy verze). ()
Žádná průzračná romance, ale pomalu plynoucí melodramatičnost, jež má cit pro míru a nesklouzává do plačtivého sentimentu obdobných hollywoodských snímků. Pro mne je film jednoznačně lahůdkou. Prostě zážitek, který jen tak z hlavy nevyprchá. A proč? Odpověď je nasnadě. Protože Thomas Hardy patří k těm několika málo spisovatelům anglické literatury, ke kterému mám veliký obdiv a velice si vážím jeho románů. Protože Hardyho romány brilantně zobrazují dobu. Jen si pořád říkám, kam na ty lidské tragedie jen chodil:-)? Ostatně nesmírně působivý děj navíc podstatně dokresluje i způsob zobrazení venkovského prostředí jižní Anglie. ()
Po nějaké době jsem si musela opět osvěžit paměť a pustit si tuto krásnou adaptaci, kterou ve svém žebříčků řadím na první místo všech dosud shlédnutých BBC miniserií. Málokdy se povede tak věrně převést knihu na filmové plátno a tady se mi snad líbil víc film, než kniha, je-li to vůbec možné. Nádherná výprava, skvělá hudba, krásná příroda, fantastický výběr všech hl. představitelů. Ohromně se mi líbila Paloma Baeza a Nathaniel Parker, ti dva neměli chybu a vykreslili své postavy přesně tak, jak jsem je při čtení knihy viděla. Jonathan Firth jako seržant Troy byl také ohromný, těžké je ztvárnit postavu v podstatě zápornou tak, aby jste v ní našli i klady a on to dokázal a bylo to věrné. Perfektní byl i představitel Boldwooda Nigel Terry, skvěle zahraná netečnost a následně pobláznění, které se vystupňovalo až k šílenství a osobní tragédii. Parker v roli trpělivého milujícího, věrného, obětavého Oaka není jen věčně čekající na svou lásku, ale nebojí se ukázat i vlastní názor, pakliže je správný, i když si tím svou vyvolenou mnohdy popudí proti sobě a riskuje své živobytí. No a Paloma Baeza vystihuje vše, čím románová Bathseba je, tedy krásu, jemnost, inteligenci, tvrdohlavost, povýšenost, ale i pokoru, zamilovanost, zoufalství, oddanost. V průběhu celého filmu je možné sledovat, jak postupně moudří a všemi těmi děsivými skušenostmi roste v dospělou a moudrou ženu, která konečně zjišťuje, že ten jediný "pravý" je jí stále celou tu dobu na blízku. Tato verze je jen o kousek delší než její předchůdce z roku 67, ale přesto se jí podařilo prokreslit jednotlivé charaktery všech postav dle mého naprosto úžasně, na rozdíl od té starší verze, a že to zrovna u Hardyho není nic lehkého. ()
S tvorbou Thomase Hardyho jsem se na papíře zatím nesetkal, ve filmovém provedení jsem se po úchvatné Polanskiho Tess s převedením jeho předlohy setkal podruhé a opět nelituji jediné minuty, kterou jsem u této melodramatické 3 1/2 hodinové podívané prožil. K místy lehce zkratkovitému scénáři bych sice pár výhrad měl, zvláště co se týká mé nejoblíbenější a mně dost možná charakterově nejbližší postavy Fanny Robinové jejíž příběh působil malinko utlumeně, nehledě samotného (jejího) konce. Samozřejmě chápu, že hlavní postavou byla Bathsheba Everdene jejíž charakter od naivní idealistické dívky, přes marnotratnou a lehce povýšenou po vyspělou milující ženu se vydařil vykreslit opravdu skvěle. Závěrem musím opět poděkovat "neznámým" britským hereckým tvářím za skvělý zážitek. Někdy bych si přál vidět podobný skromný TV film a to především díky exteriérům, kde se točí v HD rozlišení. Anglický venkov je prostě nádherný. 85% ()
Bylo nebylo, mnoho se toho událo, umřelo u toho pár ovcí, stalo se mnoho více či méně dramatických věcí a přestože celý příběh operuje s proprietami dokonale typickými pro červenou knihovnu (postarší boháč, voják floutek, dobromyslný ovčák a obdobné záležitosti), daří se příběh podávat zcela netupě a bez zbytečného melodramatu, což je umění, jelikož hlavní protagonistka a hlavní postava Batsheba (která dostává cenu za nejhumrovitější jméno literární postavy desetiletí) je tak trochu pitomá kravka dokonalá naivka, což napravuje jednak to, že je dobře zahraná a taky to, že její mužští protagonisté jsou o řád kvalitněji vymyšlené postavy a rozhodně nejsou tak jednoznačně zaškatulkované, jak by se mohlo zdát. Prostředí englánského venkova 19 století je fajn a tvůrcům se podařilo ho vykreslit oku libě a zajímavě a tak jsem i přes brutální stopáž nenudil ani na chvilku. A ty skoro čtyři hodiny to nabralo beztak jen proto, že většina postav trpí úchylkou oslovovat se plným jménem s křestním jménem i příjmením a nikdy jinak, to se minuty nastřádaj hned. ()
Reklama