Režie:
Nicholas RentonScénář:
Philomena McDonaghHudba:
John E. KeaneHrají:
Paloma Baeza, Linda Bassett, Nigel Terry, Nathaniel Parker, Jonathan Firth, Gabrielle Lloyd, Natasha Little, Charles Simon, Geoffrey Larder, Sean Gilder (více)Obsahy(1)
Film vznikl na motivy stejnojmenného románu z pera anglického spisovatele Thomase Hardyho. Odehrává se na anglickém venkově ve 2. polovině 19. století. Hlavní hrdinkou je mladá dívka Batsheba, která se odvážně rozhodne vést sama farmu svého zesnulého strýce. Odmítne lásku prostého pastýře Gabriela i bohatého farmáře Boldwooda a sní o pravé lásce, dokud se v jejím životě neobjeví tajemný a přitažlivý seržant Troy, který si jako první získá její srdce. (KockaMicka)
(více)Recenze (20)
Kvalitné televízne dielo, smelo porovnateľné s 20 rokov staršou kinoverziou. A hoci nie je hviezdne obsadené a vzhľadom na televíziu nemá ani takú výpravu, na výsledku to vôbec necítiť. Herci si svoje zastanú a dobová vidiecka atmosféra je dobre zachytená. Len tá mamutia stopáž mohla byť výrazne skrátená. ()
Žádná průzračná romance, ale pomalu plynoucí melodramatičnost, jež má cit pro míru a nesklouzává do plačtivého sentimentu obdobných hollywoodských snímků. Pro mne je film jednoznačně lahůdkou. Prostě zážitek, který jen tak z hlavy nevyprchá. A proč? Odpověď je nasnadě. Protože Thomas Hardy patří k těm několika málo spisovatelům anglické literatury, ke kterému mám veliký obdiv a velice si vážím jeho románů. Protože Hardyho romány brilantně zobrazují dobu. Jen si pořád říkám, kam na ty lidské tragedie jen chodil:-)? Ostatně nesmírně působivý děj navíc podstatně dokresluje i způsob zobrazení venkovského prostředí jižní Anglie. ()
Bylo nebylo, mnoho se toho událo, umřelo u toho pár ovcí, stalo se mnoho více či méně dramatických věcí a přestože celý příběh operuje s proprietami dokonale typickými pro červenou knihovnu (postarší boháč, voják floutek, dobromyslný ovčák a obdobné záležitosti), daří se příběh podávat zcela netupě a bez zbytečného melodramatu, což je umění, jelikož hlavní protagonistka a hlavní postava Batsheba (která dostává cenu za nejhumrovitější jméno literární postavy desetiletí) je tak trochu pitomá kravka dokonalá naivka, což napravuje jednak to, že je dobře zahraná a taky to, že její mužští protagonisté jsou o řád kvalitněji vymyšlené postavy a rozhodně nejsou tak jednoznačně zaškatulkované, jak by se mohlo zdát. Prostředí englánského venkova 19 století je fajn a tvůrcům se podařilo ho vykreslit oku libě a zajímavě a tak jsem i přes brutální stopáž nenudil ani na chvilku. A ty skoro čtyři hodiny to nabralo beztak jen proto, že většina postav trpí úchylkou oslovovat se plným jménem s křestním jménem i příjmením a nikdy jinak, to se minuty nastřádaj hned. ()
Mně prostě romány Thomase Hardyho nesedí a jejich filmové adaptace už vůbec ne. A o této adaptaci to platí rovněž. Literatura a potažmo tedy i její adaptace plná nesmyslů a tak nereálných náhod, že člověk neví, jestli se má smát nebo se stydět. Hardyho laciná a stupidní gradace děje je vskutku otřesná. Tohle není žádná klasická literatura, ale fatalistická červená knihovna jak dělo. Já jsem tady zase nenašla nic ani pro moje oči, ani pro moje srdce, zato jsem valila oči, jak primitivně a bez nápadu Hardy vede a rozvíjí své příběhy. Nikdy více, díky. ()
Z viacerých filmových verzií, som si vybral túto a nebanujem. Veľmi precízne a vierohodne filmové spracovanie Hardyho románu. Postavy vykreslené a odohraté priam excelentne. A vôbec celé prostredie, scenéria hudba i kamera (aj ked televízna) boli výborné. Kniha ma nesklamala, film už tobôž nie. Milovníkom anglických filmov viktorianskeho obdobia len a len odporúčam . ()
Reklama