Režie:
Gillo PontecorvoKamera:
Marcello GattiHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Gian Maria Volonté, Ángela Molina, Nicole Garcia, Eusebio Poncela, Ana Torrent, José Sacristán, Féodor Atkine, Georges Staquet, Luis Politti (více)Obsahy(1)
Španielsko, 1973; ozbrojená baskická separatistická organizácia ETA plánuje vraždu španielskeho admirála, predsedu vlády a premiéra Luis Carrero Blanca, možného nástupcu diktátora Francisca Franca. Táto operácia sa volala Operácia Ogro. Film podľa skutočných udalostí. (whack)
Recenze (19)
Jak udělat na silnici, co největší kráter, aneb atentát na ministerského předsedu vlády v roce 1973. To vše natočeno podle skutečné události. Pečlivě, jasně a přesvědčivě. Škoda jen, že se atentát, který přispěl k pádu Francova režimu nepodařil dříve, určitě by to ušetřilo dost lidských životů. ()
Fascinujícím a velmi přesvědčivým způsobem natočený skutečný příběh, věrná historická rekonstrukce vraždy známého španělského politika (admirála) považovaného za možného nástupce diktátora Franca. Samotný vražedný akt (výbuch), pak přispěl ke konci období diktatury ve Španělsku, sám diktátor Franco totiž za necelé dva roky po tomto činu zemřel. Film má tedy svým způsobem i ohromnou historickou hodnotu. Posledních pár minut před mega-výbuchem, jsem téměř ani nedýchal (ten efekt na diváka včetně předchozího dlouhotrvajícího napětí, je naprosto luxusní), celé to bylo velmi efektivně zpracováno a natočeno (působí to nejen realisticky, ale částečně i dokumentárně), herecké výkony, režie, dokonalost sama o sobě, vše opravdu velmi působivé a emotivní, i když zde není moc akce, tak napětí je tu pečlivě budováno od začátku až do konce. Takové filmy se už dnes netočí, škoda že toho režisér stihl za svou kariéru natočil tak málo, ale i těch pár filmů, za kterými stál, tak to všechno jsou naprosto skvělé a nezapomenutelné zážitky. Zkušený Volonté v hlavní roli vůdce teroristické skupiny tady jako ryba ve vodě. Skvělý politický thriller. Ze stejného ranku, pak mohu doporučit ty nejznámější díla od režisérů Elia Petriho, Damiana Damianiho, Francesca Rosiho, Bernarda Bertolucciho, Costy-Gavrase a dalších. ()
O občanské válce ve Španělsku tady už píše NinonL, ale to je celkem známá součást jejich dějin, ovšem o operaci Ogro jsem neměla ani potuchy. Film byl natočený poměrně za krátkou dobu po téhle události, tak byla ještě asi hodně v živé paměti i samotného režiséra. Velmi dobře zpracované drama, kde jsem měla možnost postřehnout jejich obrovské odhodlání a zápal pro věc, ale na jedné z jejich prvních schůzek, kdy se už mluvilo o ztrátě lidského života, byly znatelné na jejich tvářích i rozpaky a obavy. A to nemluvím o trpělivosti, nocích beze spánku, fyzické, potažmo i psychické únavě, mnoha komplikacích a život ve strachu o své ženy a naopak. Finální část byla opravdu velmi povedená a věrohodná, takže já tenhle kousek španělských dějin ráda doporučím dál. ()
Násilné dějiny státu, který si nedokáže dodnes udělat pořádek v regionech, aneb boj za svobodu odhodlaných nacionalistů Baskicka v dobách tvrdého fašismu. ()
Tak jsme viděli, jak čtyři hoši z ETA připravili atentát. Nic zajímavého se během přípravy nestalo, nic napínavého také ne. Filmaře musím pochválit za technické provedení výbuchu auta. Druhým světlým momentem filmu bylo to, že mě vůbec neštval Volonté. Ale kdybych tenhle zapomenutelný film neviděla, naprosto nic by se nestalo. ()
Nepochybne kvalitný snímok mapujúci historické fakty atentátu na frankistického predsedu vlády sa može pýšiť parádnou hudbou talianského majstra, ale aj nevídanou popisnosťou, ktorá je niekedy na škodu. ()
Zajímavý a velmi dobře natočený pohled do zvrácených myslí levičáckých teroristických zrůd. Jejich konání nedokáže ospravedlnit ani fakt, proti komu vedli svůj boj. Nefandil jsem nikomu, z ideologií obou stran mi bylo fyzicko nevolno. Ovšem právě díky tomu, mě film nakonec opravdu bavil a hltal jsem každou jeho minutu. Lepší čtyři. ()
V občanské válce 1936-39, kterou vyhrála vojska pod vedením Francisca Franka, zahynulo v boji přes 200 tisíc lidí. Dalších 400 tisíc Španělů zemřelo při represích a hlady. Franco se po válce krutě vypořádal s odpůrci. Počet popravených se pohybuje okolo 30 tisíc. Během své diktatury upevňoval pozice katolické církve. Hlavním protivníkem fašistického diktátora byli socialističtí a komunističtí politici. Franco potíral i separatistické snahy Baskicka a Katalánska. Tento film podrobně popisuje organizaci a přípravu atentátu na Francova ministerského předsedu baskickými vlastenci. Ve filmu je pěkně vidět "spolupráce" vraha statisíců Španělů s katolickou církví a šlechtou. Kněží popravy, mučení a věznění "neviděli", případně ignorovali. Ignorovala je i vládnoucí šlechta. Velmi dobře udělaný film. ()
Nemohu si pomoci, ale první polovina filmu byla velmi nudná, ač je jisté, že příprava Basků na atentát na španělského premiéra není procházka růžovým sadem a stojí spoustu plánování a nervů.Chladnokrevný vůdce skupiny členů ETA, Gian-Maria Volonté se svými druhy začnou v bytě naproti kostelu kopat tunel, kam lze pod silnicí umístit nálože dynamitu. Manželka jednoho z nich prakticky s miminem...kam až lze zajít v boji za samostatnost Basků? Jsou lidské oběti na obou stranách nezbytné? Odpověď si můžeme položit za slušné Morriconeho hudby, ovšem z těchhle skutečných událostí ETA jsem spíš znechucena.Asi nejsem Bask,no...ovšem Francova vláda si to zase zasloužila! Povraždila spoustu nevinných lidí...a tak dál...závěr byl umocněn napětím, jenž dodalo filmu slušnou úroveň. ()
Baskicka teroristicka organizacia Euskadi ta Askatasuna, znama bola vo verejnosti pod nazvom ETA. Vznikla na konci 50. rokov v frankistickom Spanielsku. Film zobrazuje pripravy utoku ETA na Luisa Karero Blanca roku 1973 - ten spanielsky politik fakt podlahol atentatu, tu je film pravdivy 89 % ()
detailisticky až puntičkársky prešpekulovaná a naplánovaná akcia, detailisticky naréžirované stupňujúce napätie, krásna Angela, keby nebolo historického faktu, že atentát sa podaril, divák by neveril že sa to tej skupine vo filme podarí. :) ()
Operace Ogro je ozbrojeným bojem za svobodu v politickém kontextu. Gillo Pontecorvo zadaptoval knihu Operace Ogro: Jak a proč jsme popravili Carrera Blanca od španělské levicové aktivistky a spisovatelky Evy Forest. Ta napsala knihu roku 1974 na žádost ETY, kterou v sedmdesátých letech podporovala, sama byla Francovou klerofašistickou diktaturou vězněna a mučena a s umírněným zakončením Pontecorvova filmu nebyla spokojena. Umírněnější zakončení, tedy ta teze, že násilí může být ospravedlněno pouze odporem násilí diktatury, si však vyžádala dobová situace s Rudou brigádou v Itálii. Film je poměrně intimní, neboť právě ve vnitru se odehrává nejtužší konflikt v obhájení přesvědčení o nutnosti násilného odporu, tomu též odpovídá intimnější hudební podkreslení Ennia Morriconeho. Suverénní státní útvary, nehledě na jejich politická zřízení, si už dlouhodobě nárokují právo nazývat odpory a rebelie, zvláště ty s použitím násilných metod, za terorismus (s tímto měřítkem je více než přijatelné za teroristy označit rovněž husity), přestože si své často zaryté nepřátele víceméně vyrábějí státy a ideologie osobně. Nicméně, ten, kdo používá násilné metody k upevnění státního zřízení, musí být také připraven na násilí opětované, které mu ublíží či ukončí jím upevňované zřízení. Boj za svobodu je z mnoha úhlů pohledu nepochybně bojem nejsvětějším, na nějž má člověk bytostný nárok. Hlavním hrdinou v současném pojetí extrémnější formy boje za sebeurčení je Txabi (Eusebio Poncela), ve svém přesvědčení a nenávisti neústupný baskický mladík. K výrazným postavám příběhu patří Txabiho kamarád z dětství a spolehlivý velitel troufalé baskické akce s pozdější smířlivostí po určitých politických změnách Izarra (Gian Maria Volonté) a mladá Txabiho manželka, nešťastná z choťovy neústupnosti, Amaiur (Ángela Molina). Z dalších rolí zaujmou další dva členové baskické troufalé akce v Madridu, svědomitý Iker (José Sacristán) a trochu prchlivější Luque (Saverio Marconi), Txabiho učitel, kněz a jeden z čelních představitelů ETY José María Uriarte neboli Yoseba (Féodor Atkine), stávky bez zbytečného strachu pořádající zedník (Georges Staquet) nebo cíl troufalé baskické akce, přední tvář klerofašistického režimu a, jak říkali sami Španělé, první španělský astronaut Luis Carrero Blanco (Agapito Romo), Operace Ogro: to je co nejvíce intimně vyprávěný příběh o možná kontroverzním a zčásti rozpolceném, přesto však také a především bytostně přesvědčeném boji za svobodu a za sebeurčení. Ta jistá niterná nejistota boje filmu sluší. ()
Zaujímavá téma prípravy atentátu na fašistického štátnika. Zaujme však skôr iba námetom. Spracovanie pôsobí väčšinou autenticky, ale film nemá dostatočné tempo. V niektorých momentoch nudí a keby napätie, ktoré je prítomné iba v závere, bolo počas celého filmu, filmu by to iba prospelo. Tiež si to žiadalo viac vysvetliť okolnosti a celkovú atmosféru, viac do toho celého nahliadnuť. Že je to podľa skutočnosti, nestačí. ()
Velmi slusny oldschool politicky thriller/drama, vse umocnene hudbou by Ennio Morricone, od rezisera Gillo Pontecorva, rezisera Bitvy o Alzir, uz to je zarukou dobreho filmu, revolucionari oceni... ()
Mám rád filmy podle skutečných událostí i Volontého, ale tohle byla děsná nuda,roztahané a mdlé. ()
Minimalističtěji pojatý politický skoro-thriller působí až neskutečně realisticky. Stejně jako v Alžíru je režisér na straně atentátníků, zároveň však stejně upozorňuje na problematiku takovéhoto boje. Mezi herci samozřejmě vyniká Volonté, jenž promýšlí detaily akce do posledního puntíku. A ta, přátelé, stojí za to. Budete si samou nedočkavostí hníst pohlavní orgány, než to bouchne! ()
Prvotní co mne napadá - film se vleče, táhne, v-l-e-č-e a skoky v čase mu příliš nepomáhají. Což by mohlo oslabovat poslání snímku, kterým je dle mého názoru vzkaz nejrůznějším „bojovníkům za svobodu“, aby se nevzdávali, a když jim selže jeden úžasný plán na prosazení toho jejich jediného správného pojetí svobody, je třeba vypracovat jiný. Oněmi „bojovníky za svobodu“ jsou v tomto konkrétním snímku příslušníci (tvůrci prominou, ale jiné pojmenování pro ně nenalézám) baskické teroristické organizace ETA, (Euskadi ta Askatasuna, čili Baskicko a svoboda). Divák musí dávat pozor, aby z náznaků vydedukoval (není-li znalý některých historických reálií ze vztahů Španělsko - Baskové, frankistický režim - Baskové), že Baskové, za občanské války, stojící převážně na straně republikánů, setrvali i po vítězství frankistů na své nacionalistické pozici – kterou frankistický režim, usilující o jednotné Španělsko, patrně i nechtě podporoval (například zákazem baskičtiny) – a k ní přidali pozici socialistickou (ve filmu se to osloveními „soudruhu“ jen hemží). A že v Baskicku, i po ukončení bojů občanské války, boj neustal – ztráty na životech zaznamenávaly obě strany. V centru vlekoucího se díla je příprava a realizace vraždy admirála Carrera Blancy, designovaného nástupce generála Franka. Její vlastní provedení snímek předvádí naprosto excelentně. Nesměle naznačuje, že činnost této teroristické organizace s koncem Francova režimu ukončena nebyla; jen se názorově rozštěpila na radikály, pokračující v zabíjení a na umírněné, ochotné k dialogu i jinak, než pomocí bomb a kulek. Po zhlédnutí vás napadne, že s koncem Francova režimu se i Španělsko dostalo do situace, kdy je stát proti teroristům takřka bezmocný – třeba jako bylo Německo proti RAF (Rote Armee Fraktion) – hlavně respektujme občanská práva teroristů. (Baskická teroristická organizace ETA pokračovala ve své vražedné činnosti do roku 2018, kdy oznámila své rozpuštění. Žel nešťastné Španělsko se terorismu nezbavilo, Basky vystřídali muslimové, hodlající zvrátit výsledek reconquisty.) ()
Velmi dobrý politický thriller natočený podle skutečné události. Strůjcům atentátu nelze nefandit, zvláště když celou akci má na povel nesmírně charismatický Gian Maria Volonté. ()
Mimoriadny film, aký sa dnes už len tak nevidí. Film nie je len realistickým a strhujúcim vyobrazením priebehu atentátu, ale aj sondou do sedemdesiatych rokov Španielska aj vďaka tomu, že bol natočený iba niekoľko rokov po skutočných udalostiach. Zachytáva boj a protirečenia medzi baskickými nacionalistami, ale aj atmosféru sociálny bojov v posledných rokoch vlády F. Franca. Zvláštna kronika udalostí, na ktorú sa režisér pozerá vyrovnane a objektívne. ()
Reklama