Režie:
Zdeněk TroškaKamera:
Jaroslav BrabecHudba:
Harry MacourekHrají:
Blanka Bohdanová, Eduard Cupák, Patricie Havlíčková, Michaela Kuklová, Ivan Jiřík, Zdeněk Martínek, Tomáš Hanák, Valerie Kaplanová, Vladimír Huber (více)Obsahy(1)
Rok 1781. Stárnoucí a životem zklamaná hraběnka Marie Karolina Chamaré (B. Bohdanová) poskytuje na svém zámku pohostinnost abbému (E. Cupák), jenž se u katolických obyvatel panství těší značnému vlivu. Ve skutečnosti je to bývalý jezuita a fanatický odpůrce jakohokoliv pokroku. Jediný, kdo mu dokáže v názorech na víru a vzdělání odporovat, je mladý vídeňský lékař Kamenický (P. Svoboda). Právě díky němu najde zatrpklá hraběnka novou radost ze života. Její manžel se totiž o ženu ani o panství nestará a věnuje se jen hledání podzemního pokladu a svádění hraběnčiny chráněnkyně Renáty (P. Havlíčková). V té době se do kraje vrací českobratrský emigrant Václav Horák (T. Hanák), který se v jeskynním úkrytu tajně schází se svou milou Frantinou (M. Kuklová). Žárlivý nápadník Tomáš (I. Jiřík) však jejich skrýš odhalí a s pomocí abbého rozpoutá na "kacířského" nepřítele krvavý hon. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (66)
Jeden z příkladů, že kontroverzní Zdeněk Troška dokázal přinejmenším v minulosti točit filmy úplně jiného ražení a jeho směřování ke krystalickému kýči ještě v polovině 80. let zdaleka nebylo jasné. Jiráskovsky laděný příběh o střetnutí dogmatismu a konzervativního myšlení s moderním pohledem na svět, který se odehrává na šlechtickém sídle koncem 18. století. Rozumně krátká stopáž a sympatické herecké obsazení. Celkový dojem: 60 %. ()
Poklad hraběte Chamaré je dosti rozporuplný film. Na jedné straně je naprosto famózní úvodní sekvence, na straně druhé slepenec scén, kterým také nelze upřít zajímavost, který ale na straně druhé vůbec nedrží pohromadě. Veškerou pozornost na sebe strhává hraběnka, abbé (Cupák si tu znovu zopakoval náboženského fanatika, tentokrát ale na rozdíl od Kladiva na čarodějnice neudává, ale přímo přebírá roli podobnou té Bobligově) a mladý doktor. Ostatní postavy jsou naprosto nevýrazné, což je škoda. ()
V žádném případě se nedá mluvit o něčem, co by souviselo s historickým filmem. Je to taková horrorová pohádka, možná spíš balada. Herecké výkony než filmové jsou spíše divadelní a to mě na českém filmu irituje nejvíc. Vypadá to potom, že herci přehrávají (já to slovo strašně nemám rád a použil jsem jej poprvé) - hlavně tedy Blanka Bohdanová. Eduard Cupák naopak svou roli hraje dost přesvědčivě. Nechce se mi mluvit o tehdejší církvi a jaké zlo páchala i díky svým fanatickým ovečkám. Líbilo se mi ale, že zde byl vyjádřen žal ze zesnulé císařovny Marie Terezie, na kterou (a na všechny Habsburky) házel komunistický režim tolik špíny. Co se týče filmu, velice se mi nelíbila hudba a hlavně ta, kterou tvůrci použili v lese a ve skalách. Prostě naši točí tyto žánrové filmy s tím, že diváka jímá úzkostný pocit, jen když zajede kamera trochu hlouběji do lesa. Ano, chápu, že ani doba tam ve vsi nebyla příliš světlá. Nechápu ale, proč čeští režiséři skoro všichni do jednoho jakoby přes kopírák přimíchají do takových filmů tak hnusnou atmosféru. A někdo tomu říká umění jinak pojaté. ()
Ke konci osmdesátek to muselo být jako historické kostýmní drama mezi tehdejší tvorbou asi něco dost z jiného soudku. Kdo viděl pozdější filmy Zdeňka Trošky včetně pohádek, ihned ho v tomhle filmu pozná. Ta práce kamery, záběry, ozvučení... Jako bych koukal na princeznu Jasněnku. Tady ale téma bylo mnohem zajímavější. Nástup osvícenství musel zejména na venkově zaseklém ještě ve středověku působit jako něco nesmírně rušivého. Jen si vemte, že vám vrchnost a církev pere do hlav něco tak vytrvale až tomu svatosvatě věříte a pak přijde někdo kdo to začne rozporovat, nebo vám to dokonce úplně rozloží. Nic si nenalhávejme, blbec má ve své blbosti komfortní zónu. Stačí, když mu někdo řekne jak to je a aby se tím řídil. Tohle chápe. Ale chtějte po něm aby začal myslet! Podobně to měli někteří kněží, kteří dobře cítili konec vlivu. Kláštery se rušily jeden za druhým a nejeden řád měl s novou dobou velký problém. Neznalost a fanatismus, to jsou moc nebezpečné kamarádky. Docela mne zajímalo jak to ve filmu vygraduje mezi abbém a mladým lékařem. Bohužel to celé v závěru tak nějak podibně vyšumnělo. Nechápu proč byl T. hanák Dabovaný. Z hlediska vizuálu, kostýmů a interiérů i exteriérů ale velká spokojenost. Navíc ta zima tomu dala nádech takové té sychravé nepříjemnosti. Dávám tedy za tři zápalné šňůry. * * * ()
Společně s prvními dvěma Slunci a Jasněnkou asi to nejlepší z Trošky. Poklad jsem léta míjel, možná i proto, že jsem si ho pletl s o mnoho let mladší a zřejmě mnohem horší Andělskou tváří. Opatrně jsem tedy opět dal na dosud osvědčený tip kolegyně helianto a vůbec nelituju. Začátek až ve stylu filmového Hieronyma Bosche je vážně ohromující a jen dokazuje, že v "srdíčku" pana režiséra dřímalo i něco jiného než pitvořící se čertíci, huhlající babky a Kikinčuk. Hned na to jsem se tedy chvíli s jeho neučesaným stylem vyprávění chvíli ladil, ale vždy, když promluvil pan Cupák byl jsem blíž a blíž pocitu tzv. "na vlně". Kdo někdy surfoval, ví o čem mluvím. Já tedy na tom nikdy nestál. A ačkoliv mě některé pro dění i důležité figury iritovaly, Kuklové jsem snad (a zase) ten osud i přál, a jiné jsem skoro nevnímal, Hanáka jsem třeba poznal až v posledním jeho záběru, tak celkový obraz byl výborný , a to i po formální stránce, kdy se Troškovy temnou kamerou dařilo vytvářet a držet pochmurnou atmosféru končící Jiráskovy doby Temna. A duo Cupák a Bohdanová rovněž vynikající. ()
Galerie (7)
Photo © Bontonfilm
![Poklad hraběte Chamaré - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/147/147411_43e8d6.jpg)
Zajímavosti (7)
- Ve snímku se jako v Troškově jediném sešly obě představitelky "babičky" z trilogie Slunce, seno... Erna Červená, která si zahrála matku hraběnky Chamaré (Blanka Bohdanová), a Valerie Kaplanová, která ztvárnila Alžbětu, služku hraběnky Chamaré. (honz)
- Ve filmu se objevil bývalý kostel sv. Mikuláše v Dolním Jiřetíně v okresu Most, Kostel Narození sv. Jana Křtitele ve Vraném, zámecká kaple v Hoříně, hrad Valečov, zámek Nový Falkenburk v Jablonném v Podještědí a rokokový zámek Hořín nedaleko Mělníka. Replika železné panny z úvodní scény filmu je k vidění na hradě Křivoklát. (Cucina_Rc)
- U dramaturgyně Marcely Pittermannové režisér Zdeněk Troška zahlédl scénář Poklad hraběte Chamaré. Povídá: „Jéžišmarjá, paní Pittermannová, to je pro koho?“ A ona, že to dostal pan režisér Karel Kovář. „A vy byste o to měl zájem?“ ptala se. Troška odpověděl, že samozřejmě, že by velmi rád dělal historické výpravné filmy. Ona za deset dní volala a ptala se: „Pane režisére, měl byste ještě zájem o toho Jiráska? On nám to pan režisér Kovář vrátil.“ (sator)
Reklama