Kamera:
Jan NovákHudba:
Luboš FišerHrají:
Zdeněk Dřevojánek, Jaroslava Tichá, Ladislav Mrkvička, František Srb, Filip Renč, Bohdan Pavlík, Petr Přívozník, Lukáš Rak, Ivan Vorlíček, Jan Skopeček (více)Obsahy(1)
Správný třídní pohled pronikal i do příběhů o dětech. Družina černého pera se odehrává v plzeňské dělnické čtvrti a vypráví o nebývale uvědomělé dětské partě, která hledá způsob, jak účinně protestovat proti běsnění první světové války a utlačovatelské státní moci... Dnes má tento ploch a schematický film význam jen jako dobový doklad politických tlaků, které neušetřily ani dětské filmy. Po těžkém úrazu režiséra Kovala při dopravní nehodě dotočil film Jaromír Dvořáček, dokončovací práce provedl Zdeněk Sirový. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (9)
Z filmu je patrná poetika a rukopis Oty Kovala, i když film dokončili jiní. Poprvé jsem viděla jako malé dítko se školou v kině, neb bylo tehdy zvykem brát děti do kina právě na podobné filmy. Musím říct že to na mě udělalo už tehdy velký dojem - bosé chllapecké nohy šlapající spoustu kilometrů za trochou jídla, soudržnost v partě, bída ... Po letech neztratilo nic ze svého původního kouzla, nadupaná atmosféra s výbornou hudbou Luboše Fišera. ()
Nejen Karel Kachyňa, ale i Ota Koval je pánem dětské poezie československého filmu. Dobrodružné vyprávění o věrném společenství chlapců, v hladových a smutných letech První světové války, nenechá chladným nikoho s duší sentimentálního nostalgika, jako jsem já. A kdo jiný než Luboš Fišer by měl doprovodit tento příběh o ryzím kamarádství správných kluků. ()
Roztomilý film podle knížky mých klukovských let. Nic na tom nemění fakt, že román Rudolfa Hrbka byl silnou komunistickou propagandou a tudíž za minulého režimu populární literaturou. Ve filmu není nic propagandistického, většina motivů z knihy se do něj nevešla, dokonce i sabotáž v továrně tu není uvědomělým činem, ale spíše náhodou, a nejpolitičtějším prvkem jsou sokolské čepice bratrů vítajících svobodnou republiku. Moc se mi líbil představitel Ládíka, malý Filip Renč, který přesně splňoval mé představy podle románu. ()
Ten film má dobře vybudovanou atmosféru balancující mezi vykreslením depresí a běsů válečných let a poetizovaným (dětským) viděním těchto let, které tam vnáší dobrodružství, kamarádství a naději, což vlastně celému vylíčení doby trochu obrušuje hrany. Kupodivu ten film není ani taková propagandistická a schematická agitka, jak by jeden v té době čekal a jak tvrdí oficiální text distributora. Spíše mi vadí, že zde chybí nějaká ústřední linka, nějaký příběh, který drží vyprávění dohromady. Takhle je to jen řada za sebou jdoucích epizod. A připadá mi, že tu Fišerovu dramatickou hudbu jsem slyšel i u jiného filmu. ()
Velice silný snímek, který se absolutně nehodí pro děti. Nevidím na příběhu nic, čemu by jakékoliv dítě porozumělo. Politické téma je na dětskou mysl velice těžkopádné a nesrozumitelné. Nechápu, co tím tvůrci sledovali. Natočeno je to však velmi dobře. Jako bych tu viděl Kachyňovský rukopis. Tvrdé životní podmínky, strach a pronásledování za každou prkotinu. Byla válka a lidé dřeli bídu z nouzí. Jediný kdo se měl dobře byl pan továrník. A tak se schylovalo ke stávce. Vděčné bolševické téma, které se omlévalo pořád dokolečka. Atmosféru to má temnou a dramatickou, takže svůj účel splňuje dokonale. Faktem je, že dneska už takový počin nemůže brát nikdo vážně. Malý Filip Renč tu podal opravdu neskutečný výkon. ()
Zajímavosti (2)
- Filmovalo se v Broumově, komparzisté jsou místní občané. (troufalka)
Reklama