Režie:
Ludvík RážaScénář:
Ondřej VogeltanzHudba:
Ladislav SimonHrají:
Roman Skamene, Josef Bláha, Ladislav Pešek, Petr Kostka, Martin Růžek, Miroslav Macháček, Ota Sklenčka, Vladimír Šmeral, Marie Rosůlková, Naďa Konvalinková (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Dvoudílný televizní film byl natočen v roce 1971 podle stejnojmenného románu Marka Twaina. Příběh, v němž náhoda svede dohromady dva chlapce, podobné si jako vejce vejci, a způsobí tak v jejich životě zásadní změnu, se odehrává v Anglii v době panování Jindřicha VIII.. Fantazie velkého vypravěče si trochu pohrála s historií a vytvořila pohádku, ve které, jak už to bývá, vyhrává dobro nad zlem... Jednoho podzimního dne se v Londýně chudé rodině narodí chlapec. Ve stejnou chvíli se na svět přihlásí miminko stejného pohlaví i v královské rodině. Následníka trůnu pojmenují Edward, chudému děťátku dají jméno Tom. Uplyne nějaký čas… Tom se vloupá do domu královského dodavatele, aby ukradl zásoby. Vyruší ho však stráž. Nepodaří se mu prchnout, a tak se schová do koše. Zásobníci jej odnesou na hrad. Dostane se tak až do koupelny samotného prince Edwarda, kde se oba chlapci setkávají… Co se stalo, když si mladý princ vyměnil šaty se svým chudým dvojníkem? Princ se rázem stal jedním z nejubožejších, zatímco chuďas je postaven před nesnadný úkol panovníka, a oba tak poznávají svou Anglii z jiné stránky, než ji dosud viděli. Edvard zažívá ústrky mezi spodinou a jen jeho věrný mužný ochránce Hendon je mu oporou, za což se mu mladý panovník odmění, když se role v závěru filmu opět obrátí. Každý z chlapců je tak o poznání bohatší a traduje se, že za vlády Edvarda se stala Anglie k lidem přívětivější. (Česká televize)
(více)Recenze (86)
Princ a chuďas vychází z námětu, že dva naprosto stejní jedinci se vymění a nikdo nepozná rozdíl. Něco podobného použili mnozí, u nás už třeba Martin Frič v Muž z neznáma. Jenže všechno to vychází právě z Twainova Prince a chuďase hozeného do 16. století. Dva chlapci se vymění, aby každý poznal život z úplně jiné strany. Edward zjistí, jak skutečné jsou starosti anglického lidu, Tom zase, že ani král nemůže úplně všechno. Zásadní problém jsem měl s tím, že ani jeden z kluků vlastně při opakování, že je někým jiným neřekl, jak k tomu došlo. Ani Edwardova motivace se převléknout za každou cenu do šatů Toma. Mohl se jen skrýt. Možná jsou tyto věci objasněny v knižní podobě. Jisté ale je, že tato verze je velmi kvalitně zahrána a ještě lépe provedena. A nutno závěrem podotknout, že pokud mnohdy posloucháte dnešní vůdce a politiky, tak jsou též úplně mimo mísu a podobná exkurze by jim rozhodně svědčila. ()
O existenci tohoto filmu jsem se dozvěděla úplnou náhodou v souvislosti s jednou z letošních vánočních pohádek "Láska na vlásku", která se příběhem o výměně dvou chlapců též inspirovala. Musím upřímně uznat, že takovou parádní podívanou (i když má podle mě do pohádky docela daleko, jak už je Rážovým zvykem) jsem vážně nečekala. Skamene nejspíš získal životní roli a z ostatních herců musím vyzdvihnout hlavně Petra Kostku v roli Milese, princova/Tomova ochránce. Na televizní film také velmi povedené kostýmy a výprava. Takže podtrženo, sečteno, všem vřele doporučuji a případnou televizní reprízu si nenechám ujít. ()
"Seď Mailsi! Máš na to přeci právo." Dobré filmy si často pamatuje díky hláškám, které se vám někde usadí v hlavě a zní a zní... Tím, že tento film vznikl v době, kdy se televizní filmy u nás točily ještě černobíle, dodává období panování krále Edwarda větší atenticitu bídy a chudoby. Navíc bravůrní podání mladého prince a chuďase Červenáčka tedy Ramana Skamene. Kolem něj se točí samí velikáni českého divadla a filmu - pan Růžek, Bláha, Macháček, Pešek, Šmeral a mnoho mnoho dalších. ()
Jsou literální díla, nad nimiž žasnu. Vznikla totiž v perech spisovatelů mnohdy tak vzdálených od míst kde se příběhy odehrávaly a to nejen z hlediska vzdálenosti, ale i z hlediska času. Jedním z nich je Ben Hur a druhým Princ a chuďas. Ačkoliv Twaina považuji za skvělého amerického spisovatele, aniž bych chtěl jakkoliv znevažovat jeho historické znalosti, přeci jen se divím co on mohl vědět o renesanční Anglii? V dalekých USA? Tehdy? Ale asi podobně jako Karel May nikdy nebyl v Americe a neviděl jediného Siouxe, stejně jako během války Severu proti Jihu Wallace mohl jen snít jak to asi vypadalo v provincici Judea ve starověkém Římě, tak Twain napsal opravdu nádhernou knihu díky níž v té Anglii prostě jste. Příběh byl už na plátnech zpracován mnohokrát a to i ve světě, ale tu naši čenobílou verzi z roku 1971 mám nejraději. Hrají tam samé herecké elity, výprava je skvostná a pamatuji se jak mne ten příběh v mládí oslovil když jej dávali v TV poprvé. Pokud Roman Skamene má mít tak jako každý herec nějakou životní roli, myslím si, že je to tato dvojrole. Žádný veklák, ale princ a chuďas. Skvěle mu sekunduje pan Kostka, tehdy naše herecké mládí školené na školách skutečnou hereckou elitou. A to vše je na filmu znát. Až se nechce věřit, že vzninul v době zuřivé normalizace. Dávám za plný počet! * * * * * ()
Spolu s Páni kluci zřejmě nejzdařilejší adaptace literáního díla Marka Twaina. Dětská a přece nečekaně syrová podíváná, která zůstává přitažlivě pohádkově dobrodružná a přitom je nečekaně ponurá a temná ve vykreslení sociálních poměrů chudiny a kupodivu i šlechty. Scéna soudu, kde kupec přes soudcovo naléhání trvá na škodě čtrnácti pencí, čímž Toma podle tehdejších zákonů odsuzuje k smrti, patří k nezapomenutelným, stejně jako Milesův povzdych: „Pane Bože, nepovedl se ti tenhle svět,“ kdy člověka doslova zamrazí. Mladý Roman Skamene podal v dvojroli Toma a Edvarda skvělý výkon, pro mne se však kdysi, coby malého kluka, stal nezapomenutelným hrdinou především Petr Kostka v roli Milese (hlavně kvůli němu jsem se také chtěl po letech znovu na film podívat) a zůstal jím dodnes i když se pohled na jeho hrdinsktví posunul už trochu jinam. ()
Galerie (2)
Zajímavosti (5)
- Po uvedení filmu se Roman Skamene stal idolem náctiletých fanynek, které mu denně psaly stovky dopisů až se pošťačka zařekla, že mu doručovat poštu nebude. [Zdroj: časopis Můj kousek štěstí] (Duoscop)
- Slepého pobudu mluví Josef Větrovec. (sator)
- Jindřich VIII. (Ota Sklenčka) dává rozkaz lordu Hertfordovi (Vladimír Šmeral), aby jeho syn princ Edward byl okamžitě uveden do knížecí hodnosti. Hodnost knížete byla v monarchii vyhrazena výlučně příslušníkům nejstarších a nejurozenějších rodů s bezvadným rodokmenem. (sator)
Reklama