Režie:
Giorgio FerroniScénář:
Giorgio SteganiKamera:
Rino FilippiniHudba:
Giovanni FuscoHrají:
Steve Reeves, Juliette Mayniel, John Drew Barrymore, Nello Pazzafini, Giovanni Cianfriglia, Arturo Dominici, Nerio Bernardi, Mimmo Palmara, Lidia Alfonsi (více)Obsahy(1)
Jeden z nejdramatičtějších okamžiků starověkých dějin ožívá ve výpravném koprodukčním filmu. Roku 1193 před Kristem unesl trojský princ Paris ženu spartského krále Menelaose, krásnou Helenu. Králův hněv vyústil v desetiletou válku mezi nejsilnějším z řeckých měst a Trojany. Střetli se v ní největší antičtí hrdinové Sparty v čele s Achilesem a Troji, vedení Hectorem, nejstarším synem krále Priama. Její vyústění patří k největším příběhům všech dob. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (20)
Nejlepší sandálový režisér Giorgio Ferroni, nejlepší mytologický herec Steve Reeves, plus velký rozpočet. Nemohlo vzniknout nic jiného, než jeden z nejvýpravnějších a nejlepších sandalione (po talošsku) filmů, se spoustou špičkových akčních scény (Ferroniho nejsilnější stránka), které ostatní tvůrci recyklovali přinejmenším v dalších deseti filmech (Giorgio byl bohužel nucen taky, chudáček). Dále je nutné přihodit krásné kostýmy, solidné exteriéry (podezřívám juginu) a zajímavou hudbu (rejža ještě držel psychologického minimalistu Fusca pořádně pod krkem, což se nedá říct o pokračování). Pro fanoušky žánru naprostá povinnost! ()
Nezajímavý pohled na tojskou válku, který bohužel nepřichází s ničím novým. Pestrobarevné kostými a dokonce i vzhled hrdinů dávají jasně najevo, odkud se bohatě inspirovala galská taškařice Asterix a Obelix. V rozmáchlém příběhu bez výrazné dějové linie se dočkáme důležitých rozhovorů, cesty a bojů, to vše se neustále opakuje. Právě bohužel boje však působí velice nedotaženým dojmem. Klasické krátké mečíky, štíty a lukostřelba zde sice hrají hlavní roli, ale žádného věrohodného zpracování bitvy se bohužel nedočkáte, spíše si zavzpomínáte na časy, kdy jste s kamarády bojovali klacíky. Za zmínku nestojí ani hudební doprovod, což jsou ohrané trubky a pár vcelku originálních tónů. Celkově vzato není problém celé toto dílo zhlédnout, ale jednou to bohatě stačí. ()
Tyhle staré klasicky točené řecké báje mají prostě něco do sebe, ačkoliv v dnešní digi-době už bohužel ztrácí dost ze své původně velkolepé působivosti. Zajímavě řešený je také výběr ústředních (Aeneas) a záporných (Paris) postav, který má výrazný dopad na děj a celkový divákův zážitek. (Řecká) mytologie je totiž natolik vzdálená a tajemná, že si ji každý může vyložit podle svého a už se nikdy nedozvíme, který výklad je ten správný. Ale nebyli by to Italové, kdyby si v závěru nenadělili vlasteneckou poznámku, která však hezky uzavřela cyklus vyprávění. ()
Tento sandálový film začína v desiatom roku trójskej vojny, na rozdiel od Pettersenovej Tróje sa odohráva až po smrti Hectora, Paridovho brata, ktorý zahynul v súboji s Achillom. Hlavným hrdinom filmu je Aeneas, jeden z obrancov obliehanej Tróje, ktorý je kladnou postavou, čo nemožno povedať o Paridovi, ani Helene, kvôli ktorej došlo k vypuknutiu trójskej vojny. Aeneas bojuje nielen proti Grékom, ktorí obliehajú Tróju, ale aj proti Paridovi, ktorí naňho žiarli. Aenea stvárnil údajne Schwarzeneggerov a Staloneho idol, kulturista a herec Steve Reeves. Vo filme uvidíme aj trójskeho kráľa Priama, jeho dcéru a veštkyňu Kasandru, spartského kráľa a Heleninho manžela Menelaa, jeho brata Agamemnona, či hrdinu a vynálezcu trójskeho koňa Odyssea. Film končí dobytím Tróje, narodením Aenehovho syna a smrťou jeho ženy – Hectorovej a Paridovej sestry Kreúsy, ktorá zomiera pri pôrode a útekom Aenea z horiacej Tróje. Dočkáme sa aj trójskeho koňa, ktorý vyzerá celkom slušne a pomocou ktorého sa Grékom (Achájcom) podarilo dobyť Tróju. Ináč, Aeanes sa po úteku z Tróje usadil v Taliansku, je považovaný za predka legendárnych zakladateľov Ríma – dvojičiek Romula a Rema, teda za praotca Rimanov. Jeho životné príbehy spracoval Vergílius v epose Aeneas. Predstaviteľ Aenea herec S. Reeves si v tom istom roku zahral aj Romula v ďalšom sandálovom filme, tentokrát o založení Ríma, Romulus a Remus. Podobne ako v Pettersenovej Tróji, ani v tomto spracovaní trójskej vojny, bohovia nezasahujú do jej priebehu. Film ma síce chvíľami nudil, ale myslím si, že na svoju dobu ide o slušne odvedené remeslo. ()
Vždycky jsem si říkala, jestli může být Ilias ještě v horším provedení než nám předvedla Troja se znásilněnou Homérovou bájí, s veskrze otravným Achilleem, který nás obtěžoval ještě v hořící Tróji, sice krásným ale vrcholně nudným Paridem a Helenou jako loutkou, k jejímuž hereckému umění se nemá smysl vyjadřovat. Může... V Troji byl aspoň spor mezi Agamemnonem a Achileem podložen Homérovou bájí ale kde, u Dia hromovládného, přišli na nějaké rozepře mezi Paridem a Aineiem??! Italové si svého hrdinu Vergiliova eposu potřebovali vylíčit co nejheroičtěji, tak protože potřeboval záporáka, a měl to být Trójan, tak máme po dvou záporných Agamemnonech (Troja a Trojská Helena) záporného Parida. K Heleně, je škoda slov - ošklivá, nevýrazná a zlá bestie... vzhledem Andromaché, Kassandra, Helena, všechny vypadaly plus minus stejně, takže uznání snad jen pro Kreusu. A protože jsme přišli o prince Hectora ještě před začátkem filmu, přišli jsme tím o jediného kladného mužského hrdinu (ach pardon, vedle Aineia), takže pro mě strašná nuda, tu legendu o Aineiovi (Leggenda di Enea) snad raději ani nebudu zkoušet. PS: Zachovávám řecký přepis jmen a připojuji, že Aineias byl při čtení Iliady, Aineidy a jejích různých přepisů můj oblíbený hrdina..., takže fakt zklamání. ()
Galerie (10)
Photo © Distribuzione Cinematografica Italiana
![Trojská válka - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/167/148/167148395_01034a.jpg)
Reklama