Režie:
Petr VáclavScénář:
Petr VáclavKamera:
Štěpán KučeraHudba:
Jiří VáclavHrají:
Štefan Ferko, Milan Cifra, Radek Holub, Jaroslava Vysloužilová, Claudia Vašeková, Eva Hradilová, Marián Balog, Jaroslav Dufek, Tereza Groszmannová (více)Obsahy(1)
Společnost mu dala to nejnutnější: jídlo, postel, střechu nad hlavou a základní hygienické návyky. Marian však potřebuje lásku, cit a porozumění. Klopýtá cestou svého života, uprostřed nepřátelského a lhostejného světa. Zoufale se brání, hledá a padá stále níž a níž, kdy už pak samotný život neznamená všechno...
Příběh vypráví o mladém romském chlapci, který zoufale hledá svou cestu životem ve většinou nepřístupném, nepřátelském a lhostejném světě.Chlapec z dětského domova má sice kde spát, má co jíst a je vyučen základním hygienickým návykům. Jediné, co mu však chybí, je láska, cit, porozumění, něha. Když se tyto potřebné věci vydá hledat, je vlečen sám sebou i okolním světem stále níž a hlouběji. Propadá se až na dno, tam, kde ani slovo život už nic neznamená. V současné době, kdy začínají i v naší republice vzrůstat rasové nepokoje a pogromy na Romy, se téma rasové diskriminace objevuje v podobné formě vlastně poprvé.
Díky spolupráci s matkou, Ljubou Václavovou, se mohl režisér seznámit blíže s osudy odložených, opuštěných či odejmutých dětí. Výše uvedený příběh není jen jednotlivým osudem, ale v podobné situaci se každou chvíli ocitá několik desítek dětí. Snad konečně rozvíří nejen diskusi, ale i potřebnou a nutnou pomoc ze strany nás všech. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (59)
Budu strucny - tri nejlepsi ceske porevolucni filmy podle mne jsou: 1) Knoflikari, 2) Marian, 3) Navrat idiota - razeno abecedne. Konkretne k tomuto filmu: Nemam pocit, ze by se reziser stavel na stranu romskych prislusniku a zadal by pochopeni jejich chovani a cinu, ktere... (zemerne vetu nedokoncuji). Naopak mam pocit, ze nechava samotneho divaka, aby si z pribehu vzal to, co povazuje za nejdulezitejsi a sam ho interpretoval. Ma interpretace zni takto - veskere snahy o prevychovu naroda, jehoz cast (zduraznuju CAST) se 500 let po prichodu na nase uzemi jeste nenaucila zakladnim pravidlum nasi spolecnosti (o ceskem jazyku nemluve), jsou zbytecne. ()
Pro mne tuze traumatizující snímek. Nejen díky tomu, že moje matikářka se jmenovala Mariana a zdálo se mi o té příšeře snad každý den, nejvíce v době, kdy jsem tento film náhodou spatřil. Ale i díky té totální odcizenosti romského chlapce od lidské společnosti. Nikoho nechápe, nikdo nechápe jej, nikdo jej nechce. I díky tomuto filmu jsem si kdysi uvědomil skutečnou sílu úplné rodiny, která dává tak primárně samozřejmý pocit bezpečí, chtěnosti, lásky a jistoty. Tento chlapec ve filmu neměl ani jedno a já s tím v noci po skončení filmu jen těžce usínal. ()
Tak jako Marian postrádal absenci citů od svého okolí, ani své city neuměl projevit. Tak já jsem se též citově nedokázala postavit, ani na jednu stranu barikády, Nějak jsem v tomhle filmu nevěděla, kde je ta pomyslná pravda a vlastně nikdo kromě těch dvou vychovatelů, kteří zas byli až přehnaně naivní, prostě nikdo mě empaticky neoslovil. Film sice působil depresivním dojmem, ale něco mu chybělo, nebo možná přebývalo, nevím... ()
Hustá záležitost... Smutné a asi i částečně pravdivé. Už jsem to tu dříve psal, četl jsem knihu o rómech, kterak přišli tehdá do Čech... Je v tom jistá paralela. Naši je nejprve vítali jako uprchlíky ze Svaté země (tuto báchorku jim předkládali sami příchozí). Jenže hostitele asi nebavilo v těch leckdy nuzných časech příchozí nekonečně vydržovat a tak romové začali krást a díky rozvinutým cechům a nemožnosti se zapojit začali dělat jen podružnou práci... Práce s koňmi, dráteničinu, bylinkářství, hraní na nástroje... A tak to s nimi vlastně šlo dějinami. Dneska se už možná většina ani nesnaží integrovat. Zná slabiny systému a ví jak jej správně podojit. Leckerá rómská rodina zná všechny své nároky na dávky lépe než čerstvě nastoupivší úřednice... Těch pár co se chce vymanit to má věřím neskutečně těžké. Marian je smutným filmem, který se snaží poukázat na to, že leckdo měl v rukách špatně rozdané karty už od prvopočátku. Já však osobně vidím problém hlavně v samotném přístupu Rómů. Je to hlavně na nich aby dokázali majoritě, že to s integrací myslí vážně... Vadí někomu Vietnamci? Jejich děti mají česká jména, chodí do škol, řada z nás si s těmi co nám večer ve večerce na rohu prodají i v 20:00 čerstvé rohlíky poklábosí a leckdy i tyká.... Nikomu jejich přítomnost nevadí, protože se integrovali. Točit dnes filmy o Rómech je líbivé a leckdy i laciné. Tento naštěstí vznikl ještě dávno před touto vlnou. Velmi se mi líbil herec hlavní postavy, typově pěkně zvolen a hlavně pan Holub, kterého jsem nikdy moc nemusel, ale tady bych mu zatleskal. 4 sudy piva. * * * * ()
Romství na x-tý způsob asi tak, jak ho vidíme my, majorita. Citová deprivace a emoční plochost u takových dětí je doživotní, na které může a nemusí navazovat zločinecká dráha. Jsou tito deprivanti plně odpovědni za své chování nebo jim ho do vínku zčásti věnovaly minulé a předminulé generace? Marian se bránil po svém, i když ho šatili a živili. Myslím si, že nebylo podstatné, že je Rom. Ta vychovatelka udělala velkou chybu, nejdříve přilnula, pak odmítala jeho náklonnost. Malý Marian hrál velmi dobře, ten velký už tak ne. Občas byl film špatně ozvučený. Samotné téma je notoricky omílané a známé. To režisérovy Paralelní světy byly daleko lepší díky své niternosti a neopakovatelnosti. ()
Galerie (8)
Zajímavosti (2)
- Část filmu byla točena v králické polepšovně na Orlickoústecku. (Skarface)
Reklama