Režie:
Otakar VávraKamera:
Václav HanušHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Zdeněk Štěpánek, František Horák, Karel Höger, Vlasta Matulová, Ladislav Pešek, Jan Pivec, Václav Voska, Vítězslav Vejražka, Gustav Hilmar, Miloš Kopecký (více)Obsahy(1)
Odehrává se v letech 1419 - 1420 a zachycuje stupňování napětí a nenávisti lidu proti teroru všemocné katolické církve a panstva, které přeroste v revoluci a první velké vítězství "božích bojovníků" nad křižáckými vojsky v bitvě u Sudoměře (Sudoměřic). V epickém vyprávění podlehne král Václav IV. hrozbám Říma a dá rozkaz odzbrojit Pražany. Žižka vybojuje velký vnitřní zápas, aby se nakonec postavil na stranu lidu. Neuposlechne králův rozkaz a nechá otevřít královské zbrojnice a rozdat zbraně lidem. Pražskou defenestrací, kdy jsou konšelé vyhozeni z oken radnice, začíná husitská revoluce, proti níž vyhlásí Zikmund křížovou výpravu. Toho už se ovšem král Václav IV. nedožije. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (188)
Ať si kdo chce co chce říká, já se v tom orientuju dobře, nejsem zmanipulován, vím jak to bylo a jsem vděčen za to, že to Vávra natočil takhle. Dostal do toho na pětapadesátý rok maximum...a ani tam nevykřikujou "Ať žije strana!" 90% ()
Očima kluka... ()
Největší štěstí této komunistické bandy středověku bylo to, že císař Zikmund měl hlavu jak štoudev z Turků. Turci byli pro evropskou civilizaci taková hrozba, že o nějaké nuzáky se sudlicemi se nikdo nezajímal. V opačném případě by byl Žižka nejen bez oka ale i bez hlavy. Proto se jim na krátký čas povedlo to, co se jim povedlo s minimálními náklady. Husitství si vyložil každý po svém. Trhani bez majetku křičeli: bude život bez pánů a ať chleba jí, kdo na něj pracuje. Vlastenci křičeli: Pryč s cizáky, země čechům. Podnikatelé a hlavně defraudanti křičeli: Pryč s papeženci, německý majetek nám! Sexuální úchylové křičeli: pryč s manželkami, ženy jsou všech a tak dále. Každý toho chtěl využít stejně jako v roce 1989. Obávám se, že by se husitstvím Česká republika moc chlubit neměla. Ale co stalo, stalo se. Jinak film vkusně zrežírovaný s hvězdným obsazením. ()
Ač stále po řemeslné stránce velký filmový spektákl se vším co k tomu patří, všechna negativa kterými oplývá první díl, jsou tu ještě markantnější. I když to po filmařské stránce v pohodě smete většinu současné české filmové tvorby, tak silný vliv tehdejší komunistické doktríny tomu prostě odpustit nemůžu. Z tohoto důvodu, a i z o chlup horšího dějového zpracování, hodnotím o hvězdičku méně, než úvodní čás trilogie. Nvíc mám podezření, že se Štěpánkovi přece jen úplně nepodařilo vystoupit z role Husa a stát se Žižkou... ()
Glorifikace dávného asociála, krvežíznivého loupežníka, náboženského fanatika a nebezpečného, protievropského teroristy jménem Šiška. A česká identifikace s ním -- jak typické. No někde ty hrdiny brát musíme, že. Vidět se to snad ještě dá i dneska, ale doporučuju k tomu flašku vína a dopít už k půlce filmu. Anebo medovinu -- ta by mohla být stylová. Anebo marjánku -- cokoli. Pak by to mohlo zabrat. ()
Nehral v tom filmu Atkinson? ()
V minulém týdnu jsem cítil k Žižkovi takovou úžasnou blízkost, stala se mi totiž podobná nehoda jako tady v tom videu. Proto jsem se díval na tenhle film, abych si oživil, co mě mohlo čekat a musím tedy říct, že přestávám bejt vděčnej těm drahým brýlím, co jsem měl na nose a které obětovaly svoje jedno sklíčko, aby mě uchránily od stejného osudu. Neboť co si budeme nalhávat, Žižka vděčí své výjimečnosti právě díky své jednookosti: 1. Nemohl po žádné dívce házet očkem, páč by se stal slepým. Neztrácel tedy zbůhdarma čas v nesmyslných radovánkách a věnoval se radši studiu vojevůdcovského umění. 2. Díky jeho pásce přes oko byl naprosto nepřehlédnutelný a jedinečný, každý husita hned viděl, kdo je jeho velitel, a nestalo se tak, že by omylem poslechl nějakého troubu, co by byl Žižkovi jen podoben. 3. Byl neohrožený a nepřátel se nelekal jen díky tomu, že jich vždy viděl jen polovinu. ()
Ne tak dějově sevřený, ne tak silný a především ne tak burcující je druhý díl husitské trilogie. Sled událostí se rozbíhal jen pozvolna a přiznám se, že jsem se občas ve vyprávění ztrácel. Snaha scénáře postihnout hnutí v celé jeho šíři je nejen marná, ale i neúčelná. O historické něvěrohodnosti nemluvě. Dobrý dojem ve mě zanechaly jen jednotlivé scény, především závěrečná bitva a konkrétně útok těžké jízdy. Něco takového se už dnes vidí jen v CGI. Choreografie soubojů je ovšem prachmizerná. V téhle disciplíně by Vávra prohrál s téměř libovolným filmem žánru meče a sandálů. ()
Historicky poněkud nepřesné (Žižka v bitvě u Sudoměřě ještě oko měl). Mírně zneužité komunistickou propagandou, ale jinak na tu dobu dobře natočené. (i když ty bitvy vypadají už trochu komicky) ()
Opět řemeslně zvládnutá filmařina , vynikající herecké výkony v čele s tradičně dokonalým Zdeňkem Štěpánkem. Ovšem komunistickými zvrácenostmi ještě více zasažený film než Jan Hus. Osobně nepatřím ke skupině kritiků husitského hnutí - naopak, ale tenhle žvást a komoušská agitka je opravdu hnusná záležitost. Už jsem jen čekal, kdy si husité začnou říkat "soudruhu". Obě dvě akční části, tedy pražská defenestrace a bitva u Sudoměře jsou ovšem ukázkou opravdového umu českých tvůrců a dávají tušit, jak by asi film dopadl nebýt v područí komunistických vykladačů historie. ()
Už ne tak dobré jako první díl trilogie, avšak pořád se jedná o český filmový nadprůměr. Neustále žasnu na tím, jak si Vávra dokázal hezky uspořádat davové scény, které vypadají reálně a přesvědčivě. Byl to mistr práce s komparzem. Dobové kostýmy jsou také výtečné. Pokud se zaměřím na herecké provedení, musím zde vyzvednout Karla Högera v roli krále Václava IV., stejně tak se mi líbil Ladislav Pešek v roli královského šaška, který zde měl takové své tajemné kouzlo, jakoby se šaškovský humor střetával s posmutnělou tváří a hrůzou v očích. Rovněž i Vlasta Matulová se zhostila role královny Žofie s grácií a elegancí. Naopak Zdeněk Štěpánek se lépe hodil na Jana Husa (kterého ztvárnil v prvním díle trilogie), s rolí Jana Žižky jakoby se neshodl. ()
Kdybych měl za každé slovo "lid" dostat tisícovku, jsem milionářem.. Což už vlastně vypovídá o tom, jak ten film pokřivuje ideje husitského hnutí. ()
Výborná druhá část husitské trilogie. ()
Na svou dobu nevídaný počin. Dnes nás může mrzet rudý podtext na každém kroku filmu, ale to nemění nic na tom, že jde o jedinečnou historickou rekonstrukci s rozpohybovanou legendou českých dějin, na kterou už těžko budou mít čeští tvůrci někdy znovu od státu peníze. Na filmu mi vadí, že Žiška z toho vyjde jako neohrožený hrdina lidových mas, což není pravda, ale pro diváka ... budiž. 70% = 3+/5 ()
Viac revolučné a ku koncu až vojnové s cepmi a vozmi proti obrneným vojakom. Postava Jana Husa vo filme (logicky) chýba a málo charizmatický Jan Žižka, aj keď stvárnený rovnakým hercom, ho nenahradí. Tak je z toho skoro po celý čas politická konverzačka, až záverečná bitka a niekoľko chytľavých piesní ma na konci filmu prebralo. Jednoducho, pre mňa príliš málo zaujímavých myšlienok a udalostí na takýto film. –––– Již se krátí dnové vaší moci. Neboť v písmu stojí: Kdo nepracuje, ať nejí! –––– Teď děti! Hŕŕŕ na ně! Bijte, zabijte, nikoho neživte! ()
Překlenující díl s vrcholem v rybníce. Upovídanější part tříbící vztahy. Samozřejmě je to zjednodušené, upravené a s patosem zahrané, avšak sílu to stále má. 70%. ()
Druhá část trilogie zychycuje nástup Jana Žižky do čela husitského hnutí v roce 1419. Končí slavnou bitvou u jihočeské Sudoměře v roce 1420. Zde využili husité vypuštěného rybníka Škaredý a nalákali tak strakonické křižáky a královské vojsko do bahnité pasti... Zdeněk Štěpánek je v roli Žižky nezapomenutelný. ()
Dvě hvězdy za kameru,výpravu a mého dědu,který byl členem komparzu! ()
Nejsem nejakej velkej husita nebo tak neco, ale mne se to libilo. A zaverecna scena umirajici Marie T., podbarvena choralem Kdoz su bozi bojovnici, ma svoji emocni silu...to je bez debat. ()
Pokračovanie tejto historickej trilógie je tiež dobré. Kto má rád historické filmy tak si užije svoje. Famózna prehliadka českých významných hercov..... 80%. ()
Reklama