Režie:
Otakar VávraHudba:
Martin KratochvílHrají:
Radoslav Brzobohatý, Rudolf Hrušínský, Magda Vášáryová, Jerzy Kamas, Luděk Munzar, Nóra Németh, Jozef Adamovič, Vladimír Šmeral, Günter Naumann (více)Obsahy(1)
Román Karla Čapka "Krakatit" zfilmoval Otakar Vávra již záhy po druhé světové válce a tehdy jej pojal jako horečnatě expresivní varování před jadernou zkázou. V roce 1980 se k tomuto dílu vrátil znovu, tentokrát však zdůraznil násilnou aktualizaci výchozího textu ve smyslu zákeřných imperialistických piklů. Hlavní hrdina se ocitá ve smrtelném ohrožení, když chce zabránit zneužití svého epochálního vynálezu...
Rádoby akční výjevy občas vyznívají jako nezamýšlená parodie, ani toporný Radek Brzobohatý v hlavní roli nepřesvědčí o životnosti svého hrdiny. Film je dvoudílný, ale uváděn byl vcelku. Po těžkém zranění kameramana Miroslava Ondříčka, který se při natáčení popálil, dokončil film kameraman Josef Illík. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (95)
Vávra důrazně profackovává svůj původní Krakatit výšerozpočtovou trapností s dominantní tematikou polarity mírový Východ - imperialistický válkychtivý Západ. Výsledkem je konkurent toho nejhoršího z televizních inscenací nejen minulosti, ale dokonce současnosti. Plody spolupráce se Šotolou a odbornými poradci, znásilnění Čapka, vytěžení nejnovějších čs. technologií a architektury jako symbolu úpadku nepřátel, kladný hrdina s Oktávií. O hudbě raděj ani nemluvit. Překvapí účast L.Pospíšila a P.Kalandry v dekadentně máničkovské pasáži s textařskou šotolinou. Neuspořádaný tvar mezi agitkou a záměrnou parodií, 1-2* ()
Novější zpracování Čapkova díla Krakatit je velkolepější a dalo by se považovat za velkofilm. Kvalitou však pokulhává. Snaha předvést sílu války a její nesmyslnost se jeví dosti nevěrohodně. Čapek, když psal Krakatit, neznal atomovou pumu a její účinky. Tvůrci tohoto filmu již ano. Dobrodružnému thilleru s katastrofickými prvky dávám průměrnou známku. Je určitě na škodu, že se film již po více než osmnáct let nedostal na naše obrazovky (teď má výtka míří na hlavní tři provozovatele čtyř stanic). ()
Jenom jsem usykával za pana režiséra, kterého si celá země váží. Úplně posrané! Proč dělat 2x stejné téma a podruhé blbě? Brzobohatý blábolí 50x po sobě Bouchlo to... je to hrozný ... to je síla...atd. i on hraje pod psa. Zloduch Hrušínský je ze střední Ameriky, to je semeniště zla, to ví každý komunista. Ten hraje skvěle ale je to mrhání talentem. Trapná scéna mírové demonstrace v Southlandu, kde zpívá Pospíšil trapnou píseń s úplně pitomým textem a kompars předvádí zhulený, ale jak směšně! Co to má bejt? Agitka za mírový socialismus? Jediné pozitivum tento pafilm přece jenom má. Paní velvyslankyně od sousedů tam hraje skvěle bezcitnou poživačnou mrchu a kompletně se svlékne. Je to nádherné ale na dvoudílný velkofim podle světového klasika poněkud málo. ()
Tendenční a služebné, nicméně stojí za vidění, už pro tu krakatití srandu. Přiznávám bez mučení, že jako třináctiletému klukovi se mi to kdysi líbilo. Možná i tři hvězdy... ale jen rudé. ()
Nečekaný velkofilm, který je však jen k prasknutí nafouknutou bublinou. Silní herci (Brzobohatý, Hrušinský, Vášáryová) a nákladné kulisy jsou na prach drcený absurdními nedokonalostmi (tatrovky mezi americkými bouráky, předstíraná střelba bez zvuku, vraždění rukojmích střelou do břicha...) a demagogickými blafy (zejména hippie scéna s prostředku filmu je nevídaná pěst na oko - na druhou stranu, kde jinde uvidíte Radka Brzobohatého kouřit trávu...). Zpracování nosné myšlenky Karla Čapka, několik zborcených klišé a pár zajímavých scén stojí za zhlédnutí, ale jen pro toho, kdo se chce prodírat hromadou normalizačního balastu. ()
Priserna hudba, oproti predloze divne prekopany dej, pitome a nelogicke dialogy, postsynchrony co se viditelne miji s usty hercu o cele svetelne roky, misty hodne spatny strih (doktor vstane od stolu, mluvi na hlavni postavu ze tmy, a v nasledujicim zaberu u toho stolu zase sedi... ) I velmi dobri herci typu Rudolfa Hrusinskeho tady hraji prumerne az podprumerne, o tech spatnych snad ani nemluvit. Rukojmi v Bella Vista hadr. "Utocna druzice s gamma laserem." Vavro Vavro Otakare. ()
Taková sranda se hned tak nevidí. Po celkem vážné první části se film dostává do fáze (nechtěné?) komedie až parodie. Brzobohatý se přidává k hipíkům, únos letadla partou bláznů (kteří snad náhodou získají Krakatit), akční scény na úrovni studentského filmu. Celkem jsme tomu věřil a doufal jsem, Vávra je přece pojem ale tohle je prostě hovadina, i když si odmyslím ten politickej podtext. ()
Vávra měl nechat v povědomí lidí první Krakatit s Karlem Högerem a už se k němu nikdy nevracet. Tolik dobrých herců a tak promarněná příležitost. Není nutno co dodávat, zájemce odkazuji na hodnocení prvního Krakatitu. ()
Viděl jsem Krakatit.Viděl jsem tohle a je mi herců i pana Vávry líto.Je to otřesný paskvil! ()
Tak dlouho jsem čekal na to, abych tento film mohl vidět. A při jeho sledování jsem dlouho čekal na to, až bude konec. Nedivím se současným televizím, že tento film vůbec neuvádí. Je to děsný brak! Kdybych nevěděl, že režisérem byl TEN Otakar Vávra, tolik by mě to nepřekvapilo. Ale i mistr tesař se někdy utne...v tomto případě to byl ovšem přímo výbuch. Kraktit je holt silná třaskavina a mělo by se s ním zacházet nanejvýš opatrně. Poprvé se to podařilo, podruhé už tvůrcům Krakatit vybouchl v rukou. A nezachránilo to ani hvězdné obsazení (skutečně toporné postavy), nákladná výprava ani asi jediná davová hippie scéna v historii československého filmu (a kupodivu zde nebyli za ty špatné). Odpad nedávám jen kvůli mé slabosti pro sci-fi filmy před rokem 1989. ()
Tak pozor..., ja teda co chvili valil oci, protoze takovyhle styl filmu jsem teda vubec necekal. Vavra je borec, nektere zabery by se daly doslova zaramovat, a zcela zodpovedne prohlasuju, ze je to jeden z nejlepsich ceskejch fimu, kterej jsem kdy videl. ...A kdyby nic jineho, tak uz jen ultranadherna teroristka Magda Vasaryova (akce v letadle, porsche, "siluety")... Proste no comment - 4 hvezdy jak vysite. :-) ()
Na tento film mám svoj názor: Nechápem, prečo sa O.Vávra vrátil k tomuto filmu, keď ho natočil tak nezabudnuteľne v roku 1948 s K.Hógrom. Krakatit to je fakt výborný film. Temné slunce je len odvar toho diela...40%. ()
Nepovedlo se. Pouze za herecké výkony 2*. ()
Tak tenhle Vávrův "self-remake" je opravdu nepovedený. To, co do verze z roku 1948 nacpávali zvenčí, to je v Temném slunci dáno zevnitř; už to není Čapkův utopický thriller, ale normální angažovaná ubohost, v níž západní imperialisté plní strachu bojují proti sdružení lidových států. - No a ve srovnání s Florence Marly vychází Magda Vášáryová asi jako když srovnáte mercedes s trabantem.. ()
Vávra je jeden z mých nej a nej českých režisérů, je jedním z otců naší scénaristiky a režie. Ale toto mu nelze odpustit. Ve svých vzpomínkách o tomhle "skvostu" vyjádřil, že soudruzi po něm chtěli něco angažovaného o neutronové bombě, on jim odpověděl, že to není jeho parketa, za to může znovu natočit Krakatit. A vzniklo co? Pičovina všech pičovin, nezvládl scénář, režii, prostě nic. Mohl bych si o něm myslet, že to tak blbě natočil naschvál. Ale to bych jej nemohl znát tak dobře, dobře vím, že se vždy snažil na 100%. Kurva, ten film mě nadzvedl pajšl jako málo co!!!!!!!!!!!!!!! ()
Nesmyslné, zavádějící, demagogické, ale v něčem přece jen poučné. Komunisté, to jsou mistři propagandy, kteří vše ohnou k vlastní propagaci a především svých zájmů. ()
Poznámka: Petr Šabach zpracovává zážitek z komparsu k tomuto filmu ve své knize Občanský průkaz. ()
Alespoň dobrá píseň Petra Kalandry „Zachraňte slunce“. ()
V tomto filme bolo všechno, ale úplně všechno [špatně]. Nalákala má ta bizarná scéna so street party a útekom, ktorý jej predchádzal, no ukázalo sa, že film je ešte debilnejší, než to tu ostatní naznačujú. Statická kamera, repliky, akoby z pera neskúseného človeka, sexizmus a holé ženy, nezmyselné situácie, dĺžka by mohla byť 15 minút, keby sa vystrihali a osekali všetky zbytočné scény. Každopádne, snové zobrazenie street party je legendárne, ak by sa pálil ten film, tak tento kósek treba zachovať. ()
Věrnější knize než Krakatit s Högerem, ale možná je tu toho z knihy až moc. Přece jen konverzační drama dlouhé přes dvě hodiny, to už se může zdát dlouhé. Navíc některé dialogy byly snad i přidány. Bál jsem se, že film bude zničen normalizací, ale naštěstí tomu tak není. Menší propagandě je věnováno asi 5 souvislých minut z času a nepůsobí to nijak strašlivě. Jinak tu nejsou dobré a špatné strany, ale jen ty špatné. Zámek, kam byl Prokop unesen, se povedlo ukázat skutečně zkaženě a docela mi to připomnělo dekadenci ve filmu Caligula. Podle mě Vávra vystihl atmosféru knihy velmi dobře. Radek Brzobohatý je skutečně prkenný, ale ono ty dialogy v knize se moc jinak zahrát nedají, nejsou přirozeně napsané, je to spíš takové fantasy. Proto taky Krakatit z roku 48 měl dialogy oproti knize pozměněné. Hrušínský jako Carson je ale výborný. Vzniknul z toho takový surrealistický film se zvláštní fatalistickou atmosférou. Pokud si někdo stěžuje, že děj nedává smysl a ke konci se rozpadá, tak to je tím, že kniha je přesně taková. ()
Reklama