Režie:
Orson WellesScénář:
Orson WellesKamera:
Edmond RichardHrají:
Anthony Perkins, Elsa Martinelli, Suzanne Flon, Romy Schneider, Jeanne Moreau, Jess Hahn, Fernand Ledoux, Akim Tamiroff, Michael Lonsdale, Maurice Teynac (více)Obsahy(2)
Josef K. se jednoho dne probudí a zjistí, že je z neznámých příčin zatčen. Další situace mu připomínají nekončící řetěz absurdních a nepochopitelných situací. Hrdina se marně snaží dopátrat se příčiny svého zatčení i pozadí procesu, o němž nemá nejmenší tušení; také usiluje o získání kvalitního advokáta. Bohužel netuší, že reprezentantem mocenské „mašinérie“ je právě jeho obhájce... Film v roce 1962 natočil jeden z nejlepších tvůrců světové kinematografie, scenárista a režisér Orson Welles. Při jeho realizaci se z velké části inspiroval proslulým románem spisovatele Franze Kafky, do scénáře přitom zapojil i biblické motivy či monumentální expresionistickou výpravu. Hlavní role ztvárnili Anthony Perkins (Josef K.), Jeanne Moreauová (Marika Burstnerová) a také Orson Welles (advokát). (Česká televize)
(více)Videa (2)
Recenze (106)
Pocit viny za to, že člověk žije. Bloudivá cesta Josefa K.(jako všech vědoucích i nevědoucích). Když jsem četl prvně tenhle nedokončený román, tak mi mimo jiné přišlo na um, že se vše odehrává jen v hlavě autora. Později zase, že jde o odraz lidské existence. Člověk je zde, aniž by měla jeho existence jakýkoli smysl. Může být šťastný, může být smutný, ale to nic nemění na tom faktu, že dočasnost lidského života platí pro každého a nesmyslnost života rovněž.***Filmy, které byly natočeny podle knih F.Kafky ukazují jak je nemožné dostat do nich atmosféru a zvláštní kouzlo autora, který je psal. Nejvíce se mi osobně líbí film KAFKA z roku 1991. Jenomže J. Irons není Kafka, jen hlavního hrdinu přibližuje.***Tento film ukazuje výklad Orsona Wellese. Že se mu povedl jak se mu vyvedl, tak to je jako s výkladem každého, kdo se pouští do díla F.Kafky. Každý k tomu něco řekne, ne každý něco zajímavého...***Bezesporu jde o zásadní dílo světové literatury.*** (17.10.2010) ()
Hodně odlišné dojmy z knihy a filmu. Seznámit se s knižní předlohou je v tomto případě téměř nutností, jenže jakmile to uděláte, možná už nebudete schopni filmu udělit top hodnocení. Aspoň tak to bylo u mě. Wellesův Proces je velmi působivý, ale i dvouhodinová stopáž mi zde přišla nedostatečná, film plynul příliš zbrkle. Závěr mě hodně překvapil a docela by mě zajímalo, co tím chtěl Orson říci. ()
První filmový přepis Kafkova nedokončeného Procesu (1914/1915). Je poměrně složité hledat hranice mezi Kafkou a Wellesem, stejně tak je určitou výzvou sledovat tento příběh mimo reálie starého Rakousko-Uherska. Ale jsem ráda, že obsazení je mezinárodní. Přítomnost italských, francouzských nebo německých hereček pomáhá globální srozumitelnosti. Romy Schneider hraje Leni (v českém překladu Lenku) pečující o starého advokáta. Pro ni tato role znamenala výrazný bod přerodu v době, kdy hledala novou kariéru. ()
Logika Procesu je logika snu nebo noční můry. Proč? Proč to panu Kafkovi všichni dělají? Proces je jeho nejlepší sociálně-kritické dílo, Orson Welles však zcela zřetelně ani v nejmenším nepochopil, o čem je. Ve srovnání s výborným britským filmem jde o neskutečný brak, a to naprosto ve všem... ve scénáři, který se ve vyznění zcela rozchází s knihou, v kameře, vytvářející nesmyslnou atmosféru noční můry, v hereckých výkonech, kde i Anthony Perkins hraje mizerně, hlavně protože se na tuto roli vůbec nehodí. Strašný film, kdybych to nesrovnával s předlohou, což se mi nedělá lehce, protože mám Proces a vlastně kompletní dílo Franze Kafky hodně rád, ocenil bych film alespoň po stránce psychopatického film noire stylu (kamera je občas působivá), ale film je i tak naprosto nesmyslný i špatně zahraný. ()
Nedovedu si představit, co by mohl tenhle film říct člověku, který nečetl předlohu. Já ji ovšem četla, tak můžu říct, že mi dal docela dost. Hlavně po vizuální stránce se Wellesovi opravdu povedl. Na druhé straně strašně ošidil spoustu působivých věcí, hlavně scéna v chrámu se tam skoro nevyskytuje a nejhorší je jeho pojetí závěru - proč ho měnil? ()
Galerie (53)
Photo © StudioCanal
![Proces - Covery](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/167/660/167660255_tp8max.jpg)
Zajímavosti (13)
- Orson Welles původně chtěl, aby roli advokáta hrál Jackie Gleason. Sám Welles chtěl hrát postavu kněze, čímž by zdůraznil úvodní sekvenci. (Vampireman)
- Interiéry filmu se natáčely v ateliérech v Boloni a Záhřebu. [Zdroj: Festival nad řekou] (hippyman)
- V novele je K zabit nožem, ale Orson Welles cítil, že by to bylo vzhledem k nedávným událostem holocaustu nevhodné, a pro film to změnil. (Vampireman)
Reklama