Režie:
Karel ZemanKamera:
Jiří TarantíkHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Lubor Tokoš, Arnošt Navrátil, Miloslav Holub, František Šlégr, Václav Kyzlink, Jana Zatloukalová, Otto Šimánek, František Řehák, Václav Babka (více)VOD (4)
Obsahy(1)
Geniální vynálezce, profesor Roch, je na pokraji objevu látky, která může ve špatných rukou zničit svět. A právě takové ruce má hrabě Artigas, tajemný a temný dobrodruh, který ve své ponorce brázdí světová moře, potápí lodi a bohatství, kterého se tak zmocní, je mu nástrojem k ovládnutí světa. Artigas unese profesora Rocha ze sanatoria a nutí ho, aby v jeho sídle v kráteru sopky Back Cup vynález dokončil. Shodou okolností Artigas unese i profesorova asistenta, inženýra Harta, který je i vypravěčem příběhu, a který se všemožně pokouší profesora osvobodit a zamezit zkáze. Hart nakonec vyšle jícnem sopky balón s poselstvím k lidstvu, jež se díky tomu spojí a jehož válečné flotily v hodině dvanácté zkáze zamezí. (AČFK)
(více)Videa (1)
Recenze (405)
Jako dítě jsem měl filmy Karla Zemana moc rád a tenhle mezi ně taky patřil. Měl jsem ho možnost teď vidět s odstupem času a pořád je to výborná podívaná. Karel Zeman byl geniální režisér a při sledování jsem si říkal, když už v takové době dokázal dělat takové filmy co by předváděl teď. S chutí bych se podíval na nové zpracování. Jako kluk by to bylo za 5*. ()
Legendární snímek Vynález zkázy mi znepříjemnil můj schizofrenní pohled na věc. Na jednu stranu jsem toužil odprostit se od všech vnitřních postojů a bez zábran se ponořit do světa fantasie a tiše (a občas nahlas) obdivovat. Ovšem druhá hemisféra stále říkala ne. Ona chtěla příběh, ve kterém by nemusela být rušena svými vědeckými a logickými námitkami, krásnými ale i notně z konceptuvytrhavačskými kulisami a triky ve stylu i kvalitě 50 let starých Mélièsovek. Chtěla výpravu, která dokáže pohltit a (aby byla úplně upřímná) i barvu, která tomu podle ní docela chyběla. Tyhle dva pohledy se celou dobu bily o to, kdo zvítězí a nakonec oba vyšly z boje jako poražení. I přesto je to samozřejmě film, na který obě půlky mozku nikdy nezapomenou, ale vždy si vzpomenou na protesty té druhé... ()
Směšný, nudný, neoriginální. Kdo tomuhle dal pět hvězd, se musel pomátnout. I přes svých 78 minut se film neuvěřitelně vleče a i když je grafická stránka filmu zajímavá, důležitější je příběh, dialogy, charisma, režie, herci - a tyto aspekty se tady zle nepovedly. A i ta grafická stránka z dnešního pohledu působí primitivně, ačkoliv ve své době to bylo zřejmě velkolepé. Ale to přece nemůže ovlivnit můj dojem z filmu, který je negativní. ()
Podle mě dost možná nejlepší Zemanův celovečerní film, který si své vysoké hodnocení bezpochyby zaslouží - už jen pro ten úspěch na Expo 58. Když jsem ho ale zhlédl po letech znovu, neubránil jsem se osobně určitému zklamání. Co je platné, že film tolik okouzluje svou výtvarnou stránkou, krásnou hudbou Zdeňka Lišky či skvělým obsazením, když příběh je tak prostinký a vyloženě pitomoučký, až to bolí. Ačkoli to má celé jen 81 minut, měl jsem osobně pocit, že u toho místy umřu nudou. Za sebe si zkrátka myslím, že Zeman byl skvělý výtvarník a vizionář a kdesi cosi, ale jako filmový vypravěč měl značný deficit - tenhle film by svým chatrným příběhem uspal i mrtvého. Za sebe tedy pocitově nemohu jít nad 3 hvězdy. O filmu se mimochodem zajímavě zmiňuje Jan Žalman ve své knize Umlčený film: Film si podmaňoval diváka svou starosvětskou naivitou, vtipností technických nápadů, zároveň však skrýval ještě jiný, "čapkovský" smysl: tím, jak anticipoval budoucí technické zázraky, prezentuje je jako riskantní počínání velkých dětí, opojených vlastní genialitou, vytvářel ironický, ne-li přímo sarkastický protějšek k triumfům moderní technické civilizace. V líčení těchto "triumfů" se ostatně Zeman hlásil nejenom k Vernovi, ale i druhému velkému Francouzovi - Mélièsovi. Byl za to zahrnován chválou, přesto však více pozornosti než tato "mélièsovská" fantazie a vynalézavost si zasloužila jiná kvalita: tak poetického účinku a tak harmonické souhry všech složek, včetně humoru, nedosáhl Zeman ani nikdy předtím, ani později, Nedosáhl jich v Baronu Prášilovi (1961), kde dobrodružství Bürgerova rokokového hrdiny pojal jako horečnou halucinaci moderního kosmonauta, ani v dalším verneovském přepisu Ukradená vzducholoď (1966), kde si chtěl zopakovat úspěch Vynálezu zkázy, ale zůstalo při pouhém úmyslu." ()
Český Georges Méliés, Karel Zeman, natočil film, ktorého vizuálna a triková stránka si právom zaslúžili vo svete pocty. Použijem jeden citát nemenovaného žurnalistu a spisovateľa, ktorý napísal : ,,V žiadnom prípade by som nevymenil jeden VYNÁLEZ SKAZY za osemdesiat CIEST OKOLO SVETA ZA OSEMDESIAT DNÍ,, ( oscarový film z roku 1956 ). A to je pravda pravdúca, jedná sa tu totiž o jeden z vizuálne najvytríbenejších a najfascinujúcejších snímkov v histórii. A to myslím v celosvetovom meradle. ()
Galerie (29)
Photo © Filmové Studio Gottwaldov
![Vynález zkázy - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/740/158740412_0dfeb9.jpg)
Zajímavosti (26)
- Dobové ohlasy po uvedení filmu: „Karel Zeman může být považován za Georgese Mélièse naší doby.“ (Informaciónes, Madrid) „Nejotřepanější námět povýšil na umělecké dílo.“ (L’Eco di Locarno, Locarno) „Jedno z nejoriginálnějších děl světové kinematografie.“ (Dookoła Świata, Varšava). (Duoscop)
- Vernův román se v originále nazývá "Face au drapeau" (Tváří k praporu). Původní české vydání také neslo velmi podobný titul "Tváří v tvář praporu vlasti". Až po úspěchu filmu Karla Zemana byla kniha přejmenována na "Vynález zkázy". (M.B)
- Film bol natočený kamerou z roku 1928. (Peter-1307)
Reklama