Obsahy(1)
Jeden z komerčně nejúspěšnějších sovětských filmů 70-tých let přibližuje osudy tří žen z rozličných koutů země Kataríny, energické Ludmily a nevýbojné Táni. Setkají se spolu v jedné svobodárně, přičemž každá z nich má své problémy a cíle. Melodrama sleduje osudy hrdinek jejich ideály i tvrdá setkání se skutečností a realitou, ale i proměny v živote lidí města a jeho atmosféry. Káťa pracuje v továrně, čeká dítě a touží po inženýrském diplomu. Táňa se vdá za upřímného a nenáročného Nikolaje. Ludmila se zasnoubí s hokejistou Gurinem... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (71)
Síce ide o tému typickú pre dnešné americké komédie - ako nájsť toho pravého muža/ženu, ale v ruskom prevedení to má úplne iné vyznenie. Herci sympatickí, dialógy dobre nabrúsené... Je tu humor i romantika, aké boli vo filmoch Marie Poledňákovej (AKO DOSTAŤ OTECKA DO POLEPŠOVNE)... ()
Prakticky nestravitelná podívaná. Rozplizlé, neatraktivní, nezajímavé. Kromě podvodu s identitou to prakticky nemá zápletku ani dramatičtější momenty. Původní dabing je výborný a představí se v něm celá plejáda tehdejších hvězd, na 140 minut neděje je to ale málo. ()
KOUSEK DĚJE Solidní pohádka o ženě, která se vypracuje z dělnice na ředitelku a pak si najde ruského macho chlapíka, se kterým je spokojená, čemuž tedy nevěřím, protože ona není žádná putička. Hezky vykreslený svět přece jenom se už uvolňující atmosféry konce padesátých a šedesátých let. I když více, než jednoznačně kladná až vzorná hrdinka, byla zajímavá její rozvernější kamarádka Ludmila s materialistickým přístupem k životu. Škoda, že se v druhé části filmu skoro vytratila. /19. 7. 11./ ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 1 = 12.12.1982, réžia českého znenia (ÚPF) = VÍT OLMER (5.1.2012) ()
"Nechajte ma Serjoža. Vám je jedno, koho objímate, pre mňa je to ale vážna vec. Vy bývate na siedmom, ja na štvrtom v tom istom dome a zoznámili sme sa až tu, v klube. Tomu hovoríte urbanizácia?" ()
Viacgeneračná dráma zo sovietskeho prostredia, ktorá sa svojho času stala slávnou. Ide o mimoriadne prešpikovaný spôsob rozprávania a odhaľovania životných pútí a lekcií zo života. Meňšov atypicky kladie veľký dôraz na mimodejové bunky, často používa úplne iné dorozumievacie kódy a identifikácie stotožňovania sa s vkusom diváka a jeho skúseností. Film ako celok je subtílny a megalomanský zároveň, má kúzlo a používa skutočne presvedčovací jazyk, neidealizuje a zhmotňuje látku aj postavy v nej. V každom zlom vidí šancu a každú rozvitú šancu strháva z naivnej predikcie naspäť na povrch zemský. ()
8/10 Na svou delku prekvapive svizny film, sledujici zivot tri mladych kamaradek z ubytovny v prubehu 20 let. Kazda z nich je jina a tim padem ceka od zivota neco jineho. Pres sve divci idealy se ale postupne musi vyrovnavat s nenadalymi prekazkami v podobe nechteneho tehotenstvi, alkohlou a hlavne s katastrofalnim nedostatkem vhodnych muzskych partneru. Ve filmu se stridaji bezstarostne etudy s hodne drsnymi zivotnimi situacemi, s momenty ironickymi az komickymi. Az na par naznaku - napr. placeni stranickych znamek, nejlepsi lekarsky system na svete - se do filmu nedostala temer zadna idelogie, zato existencialni problemy, ktere v ruznych variantach prozivaji lide na celem svete, proto ani neprekvapi oceneni filmu Oscarem. ()
Dovolím si tvrdiť, že scenár je takmer totožný so scenárom "slávneho" mexického seriálu Jednoduchá Mária, rozdiel je akurát v čase a priestore a v množstve vaty. Za čo ten film dostal Oscara? Netuším, možno to bol jediný sovietsky normálny film, možno za zobrazenie obyčajného príbehu o hľadaní šťastia, bez ideológie (no,troška je predsa len bolo). ()
ocenenia : Oscar 1981 - Najlepší zahraničný film ()
Tento film je melodramatický príbeh troch priateliek. Ich sny a priania, láska, dezilúzie a ich rôzne kariéry. A veľkej neskorej lásky. 8,5/10 ()
Nudny sovietsky film, ktory bol absolutne po voli vladnucej moci a dohromady nic neponuka. Prazdne dialogy o nicom. A vsetko je to natiahnute na neznesitelnych 140 min. 50 % ()
Príjemne prekvapila táto romantická dráma, v ktorej cit pre detaily v medziľudských vzťahoch bol (nečakane) veľký. Spracovanie je tiež na vysokej úrovni, takmer žiadne excesy hercov a rozdávanie blahodárnych účinkov závideniahodné. K tomu sympatický príbeh a v hlavnej úlohe fakt pekná herečka - Viera Alentonová. Hodnotenie: 80% ()
Ronald Reagan prý viděl film nejméně osmkrát, před prvním setkáním s Michaila Gorbačovem, aby lépe poznal "ruskou duši“. ()
Velmi slušná romantická tragikomedie z dob, kdy se ještě zbohatlé rusky neproháněly po tureckých plážích a nenajímaly si mě jako hlídače kabelek plných dolarů. Než dospěly k souloži, ptaly se je, to ten pravý? No bylo to hovno platné, jak vyplývá z děje. Klady tohoto filmu jsou v tom, že za ty holky strana ani tajemník nic neřeší. Rozvést se musí samy, děcka maj na krku samy. Do továrny musí samy. Třídní rozdíly jsou a ne, že nejsou Vladimíre Iljiči! Zápory: Naivita zpracování, odbytá nereálná rvačka Gogy a ukazování nereálného přepychu moskvanů v 70. letech, což není pravda, jak ukazují historické materiály. No a šílená stopáž. ()
Jsem zmlsaná Rjazanovem, takže mě tahle oscarová romance zase až tak nenadchla. Rozhodně ne tak, jak bych si přála. ()
Nadherny moskevsky prizvuk! ()
Hoci sa nikomu v ZSSR nedýchalo tak ľahko ako práve protagonistkám tohto filmu, pocity a emócie prekračujú aj ideologické hranice... ()
Jedným slovom Nuda! Pozerať skoro dve aj pol hodiny na nejaké tri sovietské kamarátky z detstva a ich melodramatické životné etudy kde sa dokopy nič zásadné a prekvapujúce nedeje je zásluha hodná ocenenia. ()
Najviac mi to pripomenulo nejakú vzťahovú allenovku, kde tri ženy riešia svoje vzťahy a neskôr aj rodinný život. Akurát ten Allen to vždy stihol za hodinu a pol a tento sovietsky projekt chce zabrať obdobie dvadsiatich rokov a tak je trvanie dlhšie. Aj tak nevidíme vyrastanie dcéry alebo iné zmeny postáv, aj bytovky a kuchyňa zostávajú rovnaké. Tak nám to aspoň môže pripomenúť naše vtedajšie reálie, len samovar vo vlaku som nikdy nevidel. A keď sa na to Rusi pozerajú dnes, možno si povedia to isté, vodka sa stále pije z dvojdecákov z hrubého skla. Len či nájsť jedného Gošu zámočníka v mnohomiliónovej Moskve bude naozaj také ľahké. –––– Neplačte, Moskva slzám nevěří. Jdu ho hledat a najdu ho. ()
Už chápu Poláky, kteří “Španělskou vesnici” nazývají “Českým filmem”. Tohle pro mne byl tak trochu “Český film” očima kohokoli ze zahraničí. Nebylo to nijak trapné ani špatně zahrané, ale film ve mně vyvolal asi tolik fascinace jako červená na semaforu. Krom toho jsem to vůbec nepochopil? Kdyby se filmy daly přirovnat ke středověkému vojenskému vybavení a jeho součástí, tak tenhle bude ve své užitečnosti někde na úrovni bradavek na hrudním plátu ()
Reklama