Režie:
Gabriele GuidiKamera:
Maura Morales BergmannHudba:
Emanuele FrusiHrají:
Mauro Conte, Dominika Morávková, Antónia Lišková, Alessio Boni, Cesare Bocci, Karel Dobrý, Jan Révai, Marián Mitaš, Marek Lambora, Petr Vaněk (více)Obsahy(1)
Keď si taliansky klarinetista Antonio (Mauro Conte) a česká huslistka Martina (Dominika Morávková) padnú do oka, zdá sa, že ich láske nemôže niť stáť v ceste. Druhá svetová vojna a holokaust ich však kvôli židovskému pôvodu prenesú do stavu boja o prežitie v Terezíne, ktorý nacistická propaganda líčila ako "prekvitajúcu židovskú osadu". Natočené podľa skutočnej udalosti. (Arsenal83)
(více)Videa (1)
Recenze (6)
Film je místy tak chladný a bezemoční, že přestává být sympatický. Především je příliš dlouhý a rozmělněný pomalý děj vás dostane k nebetyčné nudě. A to by se u filmů o Holocaustu stát nemělo. Kdyby byl příběh o půl hodiny kratší, nebo alespoň o 20 minut, děj by byl napínavější, stručnější a dynamičtější, mohlo by se jednat o zdařilý film. Výtvarně ale i herecky je to nadprůměrné, scenáristicky a režijně je to velmi slabé. ()
Hm, tak o koncentráku som nič suchšie a dokonca "zábavnejšie" nevidel. Okrem úvodného transportu vlakom sledujeme po celý čas v podstate pohodových ľudí, ktorí sú síce v nejakom kempe, ale tam si hrávajú ako predtým v orchestri, cvičia si na hudobných nástrojoch, div štvorylku netancujú. A potom po skoro dvoch hodinách fidlikania príde oznam na konci, že "Dokumenty o železničnej preprave uvádzajú, že medzi rokmi 1941 a 1945 bolo do Terezína deportovaných približne 145 000 Židov (vrátane 5 000 detí). 33 000 zomrelo v gete pre zlé životné podmienky (choroba, nedostatok, hlad); viac ako 88 000 bolo deportovaných do východoeurópskych get a vyhladzovacích táborov. Konca vojny sa dožilo iba 17 247 väzňov." No dobre, ale prečo to v tom filme s názvom Terezín skoro vôbec nevidíme? ()
Další koprodukční film na téma terezínského ghetta volně navazuje na jiný koprodukční film Poslední motýl (1990). Je to po letech zase trochu jiný pohled na události, které jsou známé díky nechvalně proslulému propagandistickému dokumentu Theresienstadt. Der Führer schenkt de Juden eine Stadt (1944). Tentokrát není hlavní postavou francouzský mim, ale italský klarinetista. Některé osobnosti jako Hans Krása (Jan Révai), Viktor Ullmann (Petr Vaněk), Rafael Schächter (Cesare Bocci), Petr Kien (Marek Lambora) nebo Friedl Dicker-Brandeisová (Maia Morgenstern) jsou zde zobrazeny s odpovídající pietou. Ale stejně tak kvalitní herecké výkony podali představitelé negativních postav - Bořek Slezáček, Karel Dobrý a Marián Mitaš jako SS-mani a Antónia Lišková jako dozorkyně. Poněkud problematický je klasicky dabing, jak už to tak u koprodukčních filmů bývá, ale nějakým způsobem ta babylónská jazyková změť odpovídající tehdejší realitě musela být sjednocena, aby byl výsledný film srozumitelný. Nebála bych se právě tento projekt zařadit mezi klíčové materiály pomáhající s výukou dějepisu na našich školách. ()
Film Terezín je zvláštní případ, který sem ani nečekal, že bych mohl vidět někdy v kině. Psal se rok 2021 a já se doslechl, že se vedle ve městě natáčí jakýsi válečný film. Tak sem chytl příležitost za pačesy a získal roli v komparzu jakožto židovský obyvatel, jenž byl uvězněn v Terezíně. Poprvé v životě jsem byl součástí nějakého filmu! Úžasný pocit. Byl sem součástí několika poměrně důležitých scén, jenž se ve výsledku opravdu objevily v samotném filmu a já se na několika málo sekund objevil i v samotných záběrech. Říkal sem si, to je vážně super, já hraji ve filmu a vidím jak se něco natáčelo...dokonce jsem byl bok po boku i známých osobností jako Karel Dobrý, Jan Révai. Dominika Morávková, Marek Lambora nebo Petr Vaněk. Slýchal jsem ale, že film je poměrně malý, produkce nízkorozpočtová, a tak jsem začínal mít pocit, že film v kině neuvidim. Po dlouhém dvouletém čekání, zda snímek budu moci vůbec někde vidět jsem se doslechl, že bude nakonec nasazen do vybraných kin po celé ČR. A byl sem šťastný! Navštívil jsem hned premiéru, která byla 2. listopadu 2023 u nás v Litoměřicích. A výsledek? Musím uznat, že film není vůbec špatný a na to, že jde o první film italského režiséra, tak dopadl za mě velice slušně. A to neříkám jen proto, že jsem si v něm jako komparzista zahrál. Film sice nedosahuje takové kvality jako Schindlerův seznam, Pianista a další filmy na toto smutné téma, nicméně je natočený poměrně věrně a s citem pro danou látku. Nikdy by mě nenapadlo, že lze natočit válečný film o utrpení Židů, aniž bychom vlastně viděli nějakou drsnou a explicitní scénu. A ono se to vážně povedlo. Jde tady hlavně o to, jak skrze hudbu a lásku k ní je možné přežívat v terezínském ghettu a jak hudebníci a umělci mohou dělat za zdmi to, co je vlastně baví a naplňuje. I proto jsme svědky několika vystoupení, které nacvičují hlavní i vedlejší hrdinové. Některé věci sice byli lehce zkratkovité a možná bych řekl nevysvětlené až útržkovité...bral sem to ale tak, jak to bylo. Pochválit určitě musím i zajímavé herecké obsazení v čele s Mauro Conte, Dominikou Morávkovou-Zeleníkovou, Janem Révaiem, Karlem Dobrým či Bořkem Slezáčkem. Celý film byl sice natočený v anglickém jazyce, do kin ale šel s českým dabingem. Ten nakonec nebyl tak divný, jak zněl v prvním traileru, ale nakonec mi úplně nevadil a byl fajn. Všichni víceméně dabovali sami sebe až třeba na Martinu s tváří Dominiky, která musela být předabována do českého jazyka. Škoda jen, že nemluvila svým rodným slovenským jazykem, bylo by to přirozenější. To je ale detail. Pochválit musím i výraznou hudbu Emanuela Frussiho, jenž byla správně procítěná a emotivní. Upřímně si myslím, že film mohl dopadnout daleko hůře avšak ve výsledku jsem byl mile překvapený, jak se film, i přes své pomalé a dialogové tempo povedl. Určitě někdo řekne, že to byla nuda a nic extra dramatického se tam nestalo a nedělo. Mně se ale film líbil a je to poctivě natočený film o přežívání v Terezínském ghettu, jenž se stalo tolik ikonickým místem v České republice. Velice pěkných 7/10 () (méně) (více)
Tento film by se neměl jmenovat Terezín: Láska za zdí, ale Terezín: Hudba za zdí, neboť tady nic jinýho není. No tak jako šel jsem na to, protože jsem chtěl a protože mě to docela zajímalo. Jednak je to napůl českej válečnej film a druhak je to válečný film. A Češi moc válečných filmu nedělají, co si budem. No tak děj nebyl špatnej, vlastně se tam jenom hrálo a všechno ostatní bylo vlastně vedlejší. No tak herci nebyli špatní. Takovej Révai zahrál svou roli velmi dobře. Hudba samotná byla opravdu pěkná. Nacisti celkem ušli. Jednoho hrál dokonce Karel Dobrý, který se letos objevil už ve třetím letošním filmu. No a ta láska, která měla být tahákem filmu, hlavně kvůli názvu, tady taky byla upozaděna na druhou kolej. Což mi tak nevadilo, kvůli lásce jsem na to nešel. 10/10 Budete si říkat, co blázním, ale za mě to bylo velice solidní a navíc to byl válečnej film, takže jsem tomu pár bodů přidal! (Velký Špalíček - 6.11.2023) ()
Galerie (49)
Photo © Minerva Pictures
![Terezín: Láska za zdí - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/168/102/168102371_qrjupz.jpg)
Zajímavosti (3)
- Úvodní scéna příjezdu vlaku do Terezína byla natočena na uzavřené trati u obce Vrátno u Mladé Boleslavy. Ve skutečnosti měl vlak pouhé dva dřevěné vagóny a skupina komparzistů včetně hlavních herců čelila autentickým podmínkám, jenž za 2. světové války museli Židé čelit. Vlak se všemi jezdil několikrát tam a zpět a natáčení tak bylo poměrně náročné a svým způsobem i nepříjemné. Všichni tak mohli na vlastní oči zažít, jaké to asi bylo v transportních židovských vlacích. Záběry samotných Židů v závěrečných titulcích byly zde rovněž natočeny. (Yeosol)
- Snímek obdržel dotaci 1 milionu korun od Prague Film Fund. (Azurose)
- Film se převážně natáčel v památníku Terezín (Malá pevnost), kde vznikla většina klíčových scén. Některé ze scén byly natočené i přímo ve městě Terezín, kde bylo pro účely natáčení uzavřeno a upraveno několik místních ulic. (Yeosol)
Reklama