Režie:
J. Lee ThompsonScénář:
James R. WebbKamera:
Sam LeavittHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Gregory Peck, Robert Mitchum, Polly Bergen, Lori Martin, Martin Balsam, Jack Kruschen, Telly Savalas, Paul Comi, Barrie Chase, Joan Staley, Edward Platt (více)Obsahy(1)
Nebezpečný zločinec si roky trávené vo väzení kráti plánovaním pomsty. Muž, ktorý ho usvedčil sa má na čo tešiť... Po rokoch opúšťa známy trestanec Max Cady (Robert Mitchum) brány väznice. V súdnej budove navštevuje advokáta Sama Bowdena (Gregory Peck), zodpovedného za jeho zatknutie. Naznačí mu, že ani po tak dlhom čase nezabudol, čo mu spôsobil... V ten istý deň Sam odchádza so svojou rodinou do kolkárne a opäť tu zbadá Maxa Cadyho. Ten k nemu drzo pristúpi a oznámi mu, že chcel len spoznať jeho manželku a dcérku... Sam dostane strach. Okamžite sa kontaktuje na svojho vplyvného priateľa, šéfujúceho polícii a priznáva sa mu so svojimi obavami. Komisár Dutton (Martin Balsam) sa snaží proti zločincovi nájsť akékoľvek drobnosti, aby ho mohol z mesta vyhodiť. Nie je to však jednoduché. Cadyho zatknú za tuláctvo, ale on sa preukazuje dostatočnou finančnou čiastkou na svojom účte, a tak sú nútení prepustiť ho. Psa Bowdenovcov niekto otrávi. Sam je presvedčený, že ho nemohol zabiť nikto iný ako Cady. Nakoniec sa otvorene prizná so svojimi obavami svojim blízkym. Vyľakaná manželka (Polly Bergenová) navrhuje, aby na nejaký čas opustili mesto. Cady si najíma advokáta Graftona, známeho odporcu polície. Ten žiada komisára o ukončenie perzekúcie. Jeho klient je pod neustálym psychickým tlakom pre opakované zatýkanie a podozrievanie z trestných činov, ktoré nespáchal. Poškodzujú mu tým i dobré meno. Dutton navrhuje Samovi zvoliť celkom iný postup. Dáva mu kontakt na známe súkromné očko Charlesa Sierversa (Telly Savalas) a ten snáď na Cadyho niečo nájde. Zločinec sa tiež rozhodne pritvrdiť... Samovým najcitlivejším miestom je jeho jediná dcéra Nancy (Lori Martinová). Počká si ju pred školou... (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (81)
Vcelku slusnej thriller, ale v porovnani se Scorseseho remakem nema sanci obstat. Zadna poradna buzerace se nekona, spis je to skutecne jen takova "valka nervu", jak zminuje jedna postava ve filmu, nicmene je film misty docela napinavej a nenudi. Gregory Peck i Robert Mitchum jsou v pohode, obcas jednaj krapet nelogicky a obcas by se mohli vic vzit do role, ale vicemene si nemam na co stezovat. Misty mi lezla na nervy urvana hudba. Kvalitni film, kterej ale v podstate nema co nabidnout. ()
V souboji se Scorseseho remakem plichta. Oba filmy jsou velice dobré. Novější verze je (samozřejmě) režisérsky nápaditější, jistá dějová naivita však víc sluší téhle z roku 62. Herecké obsazení také přinejmenším srovnatelné: Mitchum je minimálně stejně dobrý jako De Niro (mně se dokonce zdál ještě lepší, jeho postava má v sobě víc zla utajeného, než vystaveného na odiv, jako je tomu v novější verzi se - symbolicky - markantně potetovaným Cadym), starší verze má výhodu v Peckovi, novější v Jessice Lange. Jak jsem již říkal, spravedlivá plichta, již symbolicky stvrzuje Hermannova hudba, kterou v hojné míře použil Elmer Bernstein do Scorseseho verze. ()
Ve srovnání s ryze podprůměrným Scorseseho remakem z roku 1991 je tento film o třídu lepší. Mnohem méně nesmyslů i přehnaných situací. Bohužel Robert de Niro i Nick Nolte mi předchozí film dost znechutili, proto ani za tento plný počet nedám. Cape Fear režiséra Thompsona se mi líbil celý, včetně konce. Ale měla jsem zvolit opačné pořadí. ()
Největším kladem Cape fear je hudba Bernarda Hermanna – je snad ještě lepší než jakákoliv jeho spolupráce s Hitchcockem. Nebýt jí, film by přišel o mnoho svých napínavých momentů (při prvních tónech vác bude mrazit pouhý pohled na logo Universalu), a byl by tak ještě průměrnější. Za zmínku pak stojí ještě výkon Roberta Mitchuma, který s přehledem přehrává svého umírněnějšího kolegu Gregoryho Pecka. Hraje přesně tak, aby mu divák chtěl dát pěstí do obličeje – a to přesně jeho postava vyžadovala. Jak už jsem ale naznačil, film je to jinak v celku průměrný – chování a motivace postav už dnes mohou vyvolat lehký úsměv. O to víc pak vynikne přínos Martina Scorseseho, který v 90.letech natočil snad trochu zdlouhavý, ale neuvěřitelně charismatický remake, který svůj předobraz v mnohém překonává. ()
Prinajmenšom výborný thriller, Scorseseho remake z roku 1991 je však lepší. Obidva filmy síce majú hustú atmosféru, ale mne ide tentokrát o herecký výkon a to konkrétne Roberta Mitchuma alias Maxa Cadyho, ktorého Robert De Niro v remaku o hodný kus prekonal. Samozrejme ich doporučujem pozrieť obidva, sú to veľmi kvalitné filmy a ľutovať určite nebudete. ()
Galerie (92)
Photo © Universal Pictures
![Mys hrůzy - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/757/159757960_d23155.jpg)
Zajímavosti (24)
- Pred uvedením do kín bol film silne cenzurovaný, pričom mnohé kľúčové prvky bojových scén boli odstránené. Taktiež vo filme neboli použité scény Maxa Cadyho (Roberta Mitchuma), ktorý mal pôvodne sexuálne napadnúť a potom následne zavraždiť Peggy (Polly Bergen) aj Nancy (Lori Martin). (westerns)
- Celosvětová premiéra proběhla 12. dubna 1962 v Miami. (Varan)
- Ako producent filmu Gregory Peck dohliadal na strih a nevyužil žiadnu výhodu na to, aby svoju postavu uprednostnil pred postavou Roberta Mitchuma. (westerns)
Reklama