Režie:
Sergio SollimaScénář:
Sergio DonatiKamera:
Rafael PachecoHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Tomas Milian, Gian Maria Volonté, William Berger, Jolanda Modio, Carole André, Ángel del Pozo, Gianni Rizzo, Nello Pazzafini, Linda Veras (více)Obsahy(2)
Zlo je nakažlivé... Učitel a vzdělanec Brett Fletcher (Gian Maria Volonté) odjíždí z Bostonu na americký Západ, aby si v teplém podnebí vyléčil tuberkulózu. Záhy je však unesen nebezpečným banditou Beauregardem Bennettem (Tomas Milian) a konfrontován s násilím, všudypřítomnou smrtí, ale zároveň i s neomezenou svobodou: poznává zkrátka Divoký západ, kde platí zákon silnějšího a ne zákony civilizace. Zatímco Beauregard začíná pod vlivem inteligentního Fletchera pochybovat o svých činech, Fletcher je násilím a nově nabytou mocí čím dál více okouzlen… Rok po úspěšné Velké přestřelce (1967) natočil režisér Sergio Sollima zvláštní western, který se spíše než na pomstu či peníze zaměřuje na vývoj postav a filozofický rozměr zla. Tváří v tvář se vyznačuje pro žánr až netypickou hloubkou, přesto však nabízí vše, na co jsme u pravého spaghetti westernu zvyklí – prach, krev, kulky i hudbu Ennia Morriconeho. (Česká televize)
(více)Recenze (37)
Jak Miliana nemusim, tak v tomhle filmu byl docela snesitelnej. Oproti prvnimu westernu Sergia Sollimy se tady tvaril drsne a vazne, ale v ty damsky paruce mu to moc neslo. Nicmene tenhle film vyrazne podrzela originalni zapletka, ve ktere si ostrilenej bandita a liberalni profesor postupne vymenuji role. Na spagetak prekvapive dobry. ()
Western s morálním přesahem. 1) Příjemná westernová balada se lehce, nicméně nepřehlédnutelně zabývá i mravními otázkami. Velice názorně demonstruje, co je dobro, co je zlo i co je zrada._____ 2) Zajímavě vyprofilované postavy i vykonstruovaný, ale i tak sympatický konec jsou další plusy díla._____ 3) 34letý charismatický Tomas Milian (desperád Beauregard) se narodil na Kubě, pak se herectví vyučil ve Státech, kde získal i řadu rolí. Jeho další vlastí se stala Itálie. ()
Pokracovanie genialneho filmu El halcon y la pressa /u CZ a SK koncin zname ako Velka Prestrelka 1966/ uz nie je takym kultom ako bol prvy film. Van Cleef totiz tu chyba, a vyrazne tahal dopredu prvy film, potom uz Tomas Milian sam na to nestaci, hoci som pochopil, ze ide o genialneho herca uz u filmu El halcon y La Pressa. Gian Maria Volonteho mam dost na haku, nejde tu moc o kvalitneho herca a nie som si isty, ci vobec vedel hrat. Mna teda jeho herecky vykon nijako nepresvedcil. Pribehovo a dejovo film tiez nedava velky zmysle, pochopil som len, ze ktosi sa ide kamsi liecit a riesi slobodu, nasilie a smrt. Zas tu vsak vidim mne odporneho Radka, ktory vo filme riesi dementalne picoidy typu "Potvrdenie téz filozofa Ladislava Klímu o absolútnej zvrhlosti školstva a hlavne jeho predstaviteľov sa objavilo, i keď zjavne nezamýšľane, vo filme talianskeho režiséra Sergia Sollimu. Učiteľ, predchnutý humanizmom a nenásilím postupne svojim konaním prekonáva svoj sprvoti antivzor - obávaného a násilníckeho vodcu banditov" No tak ja filmu nerozumiem a rozumiet filmu nechcem /na to tu je Madsbender ako admin tej sracky menom filmova teoria/, Radkovi nerozumiem a ak, takl len obcas. Liventura s jeho megagenialnymi komentarmi typu "Kterak vzdelanec k zivotu prisel" - tak to je teda komentatorska bieda, respektive mizeria. Dobre vsak, ze tu nevidim Kadaka, je to len uboha a dost trapna napodobenina uzivatela menom Verbal. Karel Chrocht uz tiez nekomentoval, jak tak vidim. No a k filmu uz nemam co napisat, prakticky vsetko som vymenoval. Faccia a Faccia je klasicky dokaz toho, ze dvojky su vacsinou regulerne podradne filmy : 72 % ()
Mimořádně povedený italský western, v němž nejde o pomstu, revoluci, nebo peníze, nýbrž o charaktery jednotlivých postav. Milian je skvělý, ale skutečnou hvězdou je Gian Maria Volontè, jenž v roli pacifistického učitele dějepisu, který se po setkání s Milianem rozhodne stát součástí historie pomocí násilí, podává skvělý a hlavně uvěřitelný výkon. Ani ostatní postavy nejsou nakonec tím, čím se zdají být, a výsledkem je jeden z mála spaghetti westernů, který má díky scénáři a hercům hloubku a stojí na vlastních nohách. Dost osobité dílo, s jinými špagetami nesrovnatelné. Nemůžu ho dost doporučit. ()
Zatímco bandita Beau s vizáží Ruuda Gullita, co zrovna objevil funkci žehličky na vlasy, dochází k morálnímu osvícení, ušlápnutý profesůrek z Bostonu nabírá zcela opačný směr. Nutno podotknout, že když vypadá jak Gian Maria Volonté, uvěřit v ten přerod není zas takový problém.. Ta dvousměrná transfúze morálních hodnot je troufale podvratná. Když se maestro Morricone místy přiblížil k psychedelickému rocku The Doors a probíhaly drobné erupce násilí, vsadím se, že si Johnny Wayne povolit šáteček, aby se mu lépe dýchalo.. ()
Galerie (12)
Zajímavosti (2)
- Charlie Siringo, kterého ztvárnil William Berger, opravdu existoval a ve skutečnosti stejně jako ve filmu pracoval pro Pinkertonovu agenturu. (odpadlik123)
- Film byl natočen zejména v okolí španělského města Almería. Železniční stanicí ve filmovém městě „Purgatory“ je vesnice La Calahorra, kolem které vede vlečka do nedalekých železných dolů Alquife. (ČSFD)
Reklama