Tvůrci:
Oliver ZiegenbalgRežie:
Robert ThalheimScénář:
Oliver ZiegenbalgKamera:
Henner BesuchHrají:
Mark Waschke, Mišel Matičević, Leonard Scheicher, Marius Ahrendt, Lavinia Wilson, Seumas F. Sargent, Bernhard Schütz, Julika Jenkins, Thomas Douglas (více)VOD (1)
Epizody(4)
Obsahy(1)
Berlínský hacker a umělec objevili v 90. letech převratný pohled na svět. Teď o něj ale musí svést právní bitvu s gigantem jménem Google. (Netflix)
Videa (1)
Recenze (38)
V podobným zpracováním byl stvořený seriál Halt and Catch fire, jenže rozdíl mezi těmito seriály je ten, že Kód za miliardu dolarů je podle skutečných událostí. Nic méně princip je stejný. Poukázali na to, jakým nevinným způsobem vznikaly nápady na prostředky co již dnes běžně používáme, a pak je tu výsledek co se s tím nápadem pak stane. Už tato myšlenka není jen ve prospěch společnosti, ale ve prospěch zájmu vydělat a parazitovat na ostatních. Styl vyprávění mě potěšil, stejně tak jako výsledek. Kdo ještě neviděl, tak mohu pouze doporučit. Tenhle seriál by měl dostat daleko víc pozornosti než jakou má. :D ()
Dobre to bolo. Obcas nechutne, az sa mi to nechcelo kukat.. Ale je fajn vidiet, ake to tam bolo.. A ako SW vyvojar a ex-hacker som s tym chudakom Jurim tie tazoby hodne prezival - neprespate noci, neexistencia referencnych rieseni, uspechy bez zaruky; ako ide klient a on este debugguje, mi aj po dlhych rokoch nahanaju hrozu, ked daky poondiaty manager komunikuje changes az neskoro vecer a ja som potom ako technical project leader mohol pred mitingom v kravate este zhavit debugger, ked som uz mal vlastne len pit kavu - a uz to nemal kto otestovat, proste z developer teamu nik vor Ort, len TPL, na ten handover; bol som rad, ze sa to vobec dalo skompilovat a nie ze semanticky ladit; este som mal viacero kompilacnych chyb po prvom znasilnovani kodu a klienta som videl cez okno, ako opusta Audinu, tiez telekom, a tiez nie prave maly, a to nebol zial projekt len za jeden mega DM. Kto programoval pre korporaty, vie moc dobre, ako sa citi taky chudak maly, ako taka exoticka mys, co zrazu nie je vo svojej diere ale na svetle; tie sceny som fakt docenil, az mi zle bolo. Jedine, co mna osobne rusilo a co nemam kam zaradit, su tie ujete party CCC: tomu som nikdy neporozumel, luskal som neluskatelne sam a tieto nablble zdielacie slopanice a diskoteky a teple ucesy, to ma fakt komplet minulo; a pritom sa pisal presne ten samy rok, lenze my sme mali cerstvo pad komunizmu a kazdy, kto plynule kodil v assembleri, bol vlk samotar, aspon ja som o ziadnych takychto debilnych spolkoch nevedel. No ale to uz som sa nechal uniest, kam ma uniesol hned prvy diel; 4* ()
Německá verze Fincherovy Sociální sítě. Vynikající počin, přesně kvůli takové tvorbě se vyplatí mít Netflix. Pokud vás zajímají filmy kde se oběti z lidu postaví zlému nadnárodnímu konglomerátů tak si tohle určitě užijete. Jinak zde prakticky není co vytknout, celou dobu to byla jízda a ja jdu hledat další německou tvorbu. ()
Každá korporátní firma je odsouzená k růstu, protože její jedinou směrodatnou hodnotou je vytváření kapitálu, všechno ostatní je pro ně ve skutečnosti bezpředmětné. Všechny slogany typu "Not to be evil" nebo "Be in harmony with nature" jsou jenom marketingem, a s hlubšíma hodnotama nemůžou z podstaty věci mít nic společného. Pokud mi Apple zdelí, že od teď budou všechny macbooky ze 100% recyklovaného hliníku, můžu si být jistej, že je to proto, že se mu to náramně vyplatí, a ne proto, že je to "možná" ten správný ekologický postup. Vždy vnímám za potřebné pomáhat menším firmám nebo institucím (pokud možno lokálním), aby byly konkurence schopní, a zdravím způsobem divesifikovali trh naproti jeho monopolizaci. Občas jsou ale tyto pokusy o podporu menších výrobců nebo služeb téměř nemožné, nakolik nemají tak široký nebo kvalitní portfolio, jako světové jedničky, které narůstaj do enormních velikostí. --- Všechno, co bych napsal o The Billion Dollar Code by bylo spoileroidné, a tak napíšu jenom tolik, že všechno, co jsem si o Alphabetu myslel, se jenom potvrdilo. Již delší dobu hledám alternativy k jejím službám, a i když je Google pořád o fous méně toxický, než některý giganti ve východní Asii, Protonmail nebo Waze se najednou zdají být jako alespoň menší zlo - CHYTÁK - Waze byla sice Israelská firma, ale již v roce 2013 ji koupil kdo jinej - než GOOGLE !!! Zamezila tak vzniku jakékoliv možnosti konkurence a posílila tak své monopolní postavení na trhu... Nic není černobílé, vím. Ale algoritmický koncept Google Earthu využívá i Google Maps, takže se shodnem na tom, že Juri v Berlíně v 90. letech vymyslel něco tak geniálního, co využívá na dnes nespočet produktů, firem a lidí, a jsem rád, že díky tomuto seriálu víme, kdo byl za skutečným vznikem těchto technologií. ()
Jedinou výtku mám k délce, stačily tři díly, jak už tady zmiňují další komentátoři. První část mě hodně chytla, druhá pak poněkud ztrácela dech a zase poslední díl, v soudní síni, byl přímo famózní. Střídavě mnou lomcovala naděje, střídavě jsem ji ztrácela a zmocňovaly se mě pochybnosti. Je dobře, že tvůrci natočili seriál na téma takovéhoto sporu a připomněli úsilí těch, co jim šlo o nadšení a dobro věci. Alespoň neupadnou tak úplně v zapomnění a třeba se z jejich chyb a omylů dokáže poučit někdo další. ()
Galerie (11)
Zajímavosti (4)
- Gró celého algoritmu spočívá ve využití „Stromu o síle čtyř“ – spíš známější jako „Quadtree“. Quadtree je stromová datová struktura – prvek je spojen s právě čtyřmi dalšími prvky. Každý z nich je spojen s dalšími čtyřmi atd., až tvoří jakousi pyramidu nebo „strom“. Ten se pak využívá ve vyhledávání ve dvourozměrném prostoru nebo právě na rozsekání obřího obrázku po čtvrtinách. Protože by se celý obrázek najednou do paměti nevešel, načítají se právě ony čtvrtinové kousky, které zobrazují pouze tu oblast obrázku, na kterou se právě uživatel dívá (místo kompletního obrázku). (Vikmstr)
- Ve skutečnosti ART+COM nepřišli o svůj patent kvůli sporu s Googlem, ale protože s podobným programem, nazvaným SRI TerraVision, přišel už Stanford Research Institute v roce 1994. (NiaWolf)
- Hlavní postavy příběhu, Juri Müller (Mišel Matičević) a Carsten Schlüter (Mark Waschke), představují ve skutečnosti čtyři osoby – Joachima Sautera, Pavls Mayera, Axela Schmidta a Gerda Grüneise. (NiaWolf)
Reklama