Režie:
Henry CassScénář:
Jimmy SangsterKamera:
Monty BermanHudba:
Stanley BlackHrají:
Donald Wolfit, Vincent Ball, Barbara Shelley, Victor Maddern, John Le Mesurier, John Stuart, Gordon Honeycombe, Cameron Hall, Bernard Bresslaw (více)Obsahy(1)
Transylvánia, 1874. Za tmy, bez zbytočných svedkov, je do hrobu kladené mŕtve telo. Predtým, ako dostane hrobár povel telo prikryť hlinou, prebije mŕtvole dvojica mužov srdce špicatým kolom a odíde, zanechajúc hrobára dokončiť svoju prácu. Z tmy sa však prikradne zhrbená postava, nešťastníka umlčí a telo neznámeho odnesie do blízkej dediny, kde zaplatí miestnemu lekárovi, aby spravil transplantáciu srdca, na ktorú je už všetko pripravené... O 6 rokov neskôr je lekár John Pierre (Vincent Ball) odsúdený kvôli nepodarenej transfúzii krvi na doživotný pobyt v trestaneckej kolónii. Na poslednú chvíľu sa však rozsudok zmení a on sa dostáva do väzenia pre zločincov s mentálnym postihom. Vyžiadal si ho tam istý Dr. Callistratus (Donald Wolfit), ktorý by rád pomôcť s výskumom v oblasti transfúzie krvi. Ako sa John postupne zoznamuje s väznicou, dochádza mu, že tu ide o veľmi zvláštny typ vedeckého skúmania... (beso74)
(více)Recenze (7)
Proč Krev upíra? Protože jednou z hlavních postav je doktor Callistratus, který byl odsouzen za své pokusy a přezdívali mu Upír. A protože byl stylově jako upír pohřben, jeho oživení nebylo jednoduché, byť se na něj předem připravil. Vrátil se sice mezi živé, ale musel neustále podstupovat transfuzi, jelikož jeho krevní buňky se začaly rozpadat. Naděje svitla až s doktorem Pierrem, který se zabýval krevními skupinami (samozřejmě zde je to čirá fikce, neboť nebyly objeveny v polovině 19. století, nýbrž až v první polovině 20. století) a za nezdařenou transfuzi s následkem smrti byl uvržen do vězení. Většina příběhu se odehrává na hradě, proměněném ve vězení, kde Pierre svolí a pomáhá Callistratovi v laboratoři s jeho výzkumem. Snímek se velmi podobá hammerovské produkci - kamera, hudba, papundeklové kulisy, malovaná pozadí, model hradu, temné sklepení. Dojde i na bouři, s mlhou se ovšem šetřilo. Donald Wolfit má v sobě cosi zneklidňujícího, Maddern si odskočil z Chrámu Matky Boží v Paříži a Shelleyová je zkrátka krásná. Otevřené gore se sice nekoná, ale transfuze z krční tepny je doslova cítit. A pak psi! Roztrhání oběti stačí jen v náznaku, i tak je mrazivé. Spíše než o čistokrevný horor jde o vězeňské drama. Potěší zejména žánrové fanoušky, běžný divák bude nejspíš zklamán. 3,5* ()
Na první pohled to vypadá jako Hammer - ale ani zdaleka to není Hammer. A i ten první pohled přejde již během několika minut. Největší zklamání je asi v tom, že o upíry vůbec nejde. Dobrý, jsem schopnej se s tím vyrovnat, když se motiv šílenýho vědce nějak zajímavě vyvrbí. Ale on se nevyvrbil. Plusem je pár naznačených krutostí a Barbara Shelleyová, vyzdvihnout se snad dají právě hammerovsky hravé kulisy (ale jen do jisté míry, chvílema už fakt začínají bít do očí). Minusem je v první řadě děj a scenáristická zoufalost vyjádřená úmorně často opakujícími se dějovými zvraty, nadbytečná upovídanost a hloupost některých scén. Zmiňovat atmosféru, napětí nebo nebo jakýkoli divácký zážitek je v tomto případě zbytečné, nekonalo se nic z toho. No jo, ne každá produkce je Hammer a Donald Wolfit opravdu není ani Cushing, ani Lee. ()
Prvých zhruba 15 minút môže film dokonale konkurovať ranným Hammer hororom. Je atmosférický, tajuplný. V ďalších minútach však ostane iba pri atmosfére. Tajuplnosť a napätie sa vytratí a nastupujú zbytočné kecy. Čo je škoda, pretože akýsi frankensteinovský motív mohol byť rozvinutý v strašidelnejšie a krutejšie divadlo. ()
Draculovským filmům od studia Hammer tohle nesahá ani po kotníky, prvních deset minut nic nespasí. On ten začátek je navíc docela matoucí a to platí i o názvu, těšil jsem se na srovnání s Horror of Dracula, který vznikl ve stejném roce, ale ono ani není co porovnávat. ()
Příběh o mladém lékaři, který je uvězněn na starém hradě společně s šíleným vědcem, který si pomocí krevních transfuzí prodlužuje život..Tento film oplývá nádhernou barevností, ale bohužel tu jaksi chybí děj, a tudíž se film docela vleče.Dalším velkým minusem je absence nadpřirozených prvků.Rozhodně nečekejte, že se setkáte s nějakými upíry, jak avizuje název.Ten nemá kromě úvodní sekvence s filmem nic společného. ()
Jakoby hammerovka = podzemi, retezy, zrudy, tajemny doktor atd...ale je to nudne a utahane. ()
Jimmy Sangster, scenárista Hammerovských hitov Curse of Frankenstein (1957) a Dracula (1958) dostal za úlohu skĺbiť úspešné prvky oboch svojich scenárov a tak uzrel svetlo sveta film, ktorý klame telom, okolo krvi sa to totiž točiť bude, ale upíra tu nenájdeme, prím tu totiž hraje Frankensteinovský motív šialeného vedca, ktorý v mene vedy dokáže obetovať kde koho. Aby toho nebolo málo, pridal sa ešte prvok zo Zvoníka od Matky Božej a výsledkom je gotický horor, síce slabší ako jeho súpútnici realizovaný pod krídlami Hammer Films, ale na svoju dobu solídne natočený. Asi najzaujímavejšie sú scény z laboratória, so všetkými vychytávkami. Mimochodom, pred 60 rokmi bolo na tú dobu v HORORE tak nevídane pritvrdené, že film dostal rating X (mládeží neprístupný), pred niekoľkými rokmi vyšiel na DVD ako mládeží od 13 rokov prístupný, žeby aj krváky našich čias čakal o polstoročie podobný osud??? ()
Reklama