Režie:
Michail KalatozovKamera:
Leonid KalashnikovHrají:
Sean Connery, Claudia Cardinale, Hardy Krüger, Peter Finch, Massimo Girotti, Grigorij Gaj, Mario Adorf, Nikita Michalkov, Boris Chmelnickij, Jurij Solomin (více)Obsahy(1)
Roku 1928 ztroskotala vzducholoď Italia na ledové kře. Přeživší členy posádky by čekala jistá smrt, kdyby se z velitelské gondoly nepodařilo zachránit vysílačku, kterou si přivolali pomoc. Poté musí mnoho dní čekat na záchranu v červeném stanu, obklopeném ledovou tundrou, než se objeví ledoborec Krasin. V hlavních rolích tohoto nákladného velkofilmu se objevili Peter Firth (velitel výpravy Umberto Nobile), Claudia Cardinale a Sean Connery jako Roald Amundsen. (mahler)
(více)Recenze (47)
Film jsem viděl jako mladík nedlouho poté, co jsem shodou okolností dočetl knihu českého polárního badatele Františka Běhounka, Trosečnící polárního moře. Běhounek v románu popisuje, jako přímý účastník výpravy genarála Nobileho, příběh této výpravy. O to s větším zájem jsem pak film sledoval a i moje hodnocení je tím zásadně ovlivněno, protože od té doby jsem už film podruhé neviděl. Italská výprava k severnímu pólu je zachraňována ruským, pardon sovětskym, ledoborcem Krasin. Je proto pochopitelné, že tento poutavý příběh byl sfilmován v sovětsko-italské koprodukci. Méně pochopitelné je pak herecké obsazení tohoto filmu. Ne že by bylo špatné, naopak je skvostné, ale je až neuvěřitelné, že do hlavní role byl obsazen představitel Jamese Bonda, který byl v tehdějším Východním bloku zatracován a naprosto nežádoucí. Každopádně se ale jedná o jeden z nejlepších snímků z konce 60-tych let, o co nemálo zasloužila nádherná hudba Ennia Morriconeho. Takže celkový umělecký dojem za 5. ()
║Rozpočet $10miliónov║ ()
Hluboký snímek o hrdinství střetávajícím se s odpovědností, o riskování, touze po úspěchu a drtivé konfrontaci s realitou. Generál Nobile a jeho odpovědnost za osud, jenž potkal jeho muže, výčitky a nezodpověditelné otázky, které ho pronásledují desítky let po prožitých událostech. Scény z pohodlného Nobileho bytu, kde on a jím vyvolané přízraky řeší abstraktní, ale samozřejmě velmi důležité, otázky viny, ostře konstrastují s krutou arktickou realitou, kde se snaží vzdušní trosečníci přežít, jak se jen dá, v těch nejhorších podmínkách. Dramatická místa jsou velmi funkční a zdařilá, ovšem hlavní síla snímku spočívá ve výborné typologii postav, jejichž pohnutky jsou podrobně rozebrány a jejichž charaktery jsou víc než načrtnuty. Peter Finch jako generál Umberto Nobile je pochopitelně postavou nejrozporuplnější, on je tu taky souzen, on představuje ztělesnění problému, kam lze zajít v riskování cizích životů a co to znamená být za někoho zodpovědný. Sean Connery si zahrál "vysloužilého" Amundsena, odvedl perfektní práci a jeho ztělesnění skutečného charakteru a moudrosti, pomáhá při hodnocení Nobileho postavy. Claudia Cardinale představuje společně s Eduardem Martsevichem zdravě živou, obětavou a nesmírně silnou postavu - ovšem realita neříká, že tyto vlastnosti zajišťují přežití. A Hardy Krüger jako letec Lundborg ukazuje, že jeho nehraná elegance - která byla Hardymu vždycky vlastní - zrovna to nejdůležitější není, když se ukáže, že pokud je jenom obalem člověka, nemusí znamenat vůbec nic - k takovému obnažení dochází ve scéně s Claudií Cardinal i při závěrečném přiznání motivu Lundborgovy snahy vzít do letadla právě toho, koho vzal. Působivý Morriconeho hudební doprovod pak je také velmi podstanou součástí snímku. Existují patrně dvě verze filmu - delší ruská, a kratší mezinárodní - namluvená anglicky. ()
Arktida není pro člověka... Silný záchraný velkofilm, který díky snovému halucinoidnímu rámu získává mnohem temnější rozměr. První polovina se trošičku táhne, ale pak atmosféra začne houstnout. Nejpůsobivější scénou je bezpochyby Amundsenův nález pustých trosek Italie. Působivé záběry na ledovou pustinu a Morriconeho hudba dávají snímku tolik potřebnou krásu obklopenou beznadějí. Herecké výkony jsou výborné. Závěrečný verdikt, přináší rýpnutí do lidskosti, které je více než na místě. /// Viděna původní ruská verze. ()
Strhující mezinárodní filmařská spolupráce s řadou nesmírně atmosférických a bravurně natočených scén. Viděl jsem dvouhodinovou verzi a doufám, že se někdy dostanu k té 195minutové, protože tohle byla vážně senzační podívaná. A ten Conneryho závěrečný monolog... A ta Morriconeho hudba... A ta scéna s hrobkou... A vůbec to všechno. ()
Dobrodružný velkofilm sovětsko-italské produkce, v němž se objevuje řada známých herců, což dodává snímku na poutavosti, ovšem už i samotný příběh, jenž je založen na skutečné události, je atraktivní. Škoda, že Běhounka nehrál nějaký český herec. :) Prolínání života trosečníků se soudem mrtvých je zajímavé a spíše k dobru. Kdyby byl snímek o něco kratší, zvažoval bych i 5*. ()
Fantastická záchrana - jedna z největších minulého století. Hudba příjemná od "M", je to však příliš utahané až popisné.. ()
Tak neviem... vzhľadom na hodnotenie som čakal niečo zaujímavejšie a atmosfericky hutnejšie. Uznávam, snímok má veľkú duševnú hĺbku a hodnotu, tiež disponuje množstvom metafor a predobrazov vztiahnutých predovšetkým na jednotlivé postavy, ich charakter, pohnútky a ich ďalšie konanie. V tomto smere je to naozaj výborná záležitosť. Len čo z toho, keď mi nesadla forma - štýl a spôsob vyskladania celého príbehu ako i jeho dramatizácia. Tu ma to vôbec neoslovilo, to posedenie postáv a súd s veliteľom výpravy bolo vzhľadom na už spomenuté odkrývanie jednotlivých charakterov dôležité, no podľa môjho názoru to išlo urobiť aj zaujímavejšie. Ani samotný survival nebol bohviečo, nepodarilo sa tu navodiť zodpovedajúcu atmosféru aj keď to nebolo vyslovene zlé. Jediná vysoko nadpriemerná vec na snímku je Morriconeho hudba, ako inak, ten pán je génius a svojim majstrovstvom tak dokáže mnohé zachrániť. Jeho uchu lahodiaca nadpozemská hudba ťahá snímok do lepšieho priemeru. 65/100 ()
Psychologický snímek o strachu ze sebe sama, z vlastního zklamaní, o sebemrskačské potřebě vkládat jiným do úst pohrdání a také o touze přežít je spíše dramatem než dobrodružným filmem. Zamrzí snad jedině to, že Běhounka nehrál nějaký Čech, ale Jurij Vizbor. Ale to je jediná výtka, kterou k filmu mohu mít. Kalatozov opět sází na skvělou kameru, která není tak objevná jako v Já Kuba, ale zato je mnohem emotivnější. Spolupráce nejlepšího italského skladatele filmové hudby se spoluautorem původní dokonalé muziky k Jen počkej, zajíci! také dopadla na výtečnou, i když hudební doprovod filmu překvapivě inklinuje spíše k ruské filmové klasice. ()
Videná dvojdielna verzia, čiže nezostrihaná a predpokladám, že pri dvojhodinovej by som s hodnotením išiel nižšie. Na snímke už cítiť nahlodanie zubom času, avšak kvalitní herci, umné rytmizovanie a príťažlivý námet dokázali svoje. Skôr je otázkou, prečo tento historický film nie je bezchybný, za istých okolností sa mohol stať nehynúcou klasikou. Popravde by som radšej v zamrznutej krajine strávil viac času, než sa neustále premiestňoval medzi postavy riešiace záchranu z bezpečia domova. Ale to nie je chyba scenára, to sú moje osobné preferencie. ()
Nejen Artkida je pro zocelené muže. Totéž platí i i o Červeném stanu, jehož znázornění o morální síle člověka a zdůraznění nezlomné vůle přežít mě zcela minulo obloukem. Vinu přikládám nejenom halucinogennímu hávu, ale i celkové roztříštěnosti děje. Celá záchranná akce působí neuceleně a emoce tak vyznívají do prázdna, což je vzhledem k tématu dosti velký nedostatek. Nevím jak je na tom kratší verze, nicméně mnou viděná ruská by skvěle posloužila jako náhražka léku na nespavost, protože díky této "nervydrásající" operaci jsem dvakrát úspěšně zavítal do říše snů, ve kterých už ale Claudia Cardinale bohužel nebyla... :-) ()
Viděna kratší (dvouhodinová) verze, v českém, původním, skvělém dabingu. Vystřihl bych scénu, ve které Eduard Marcevič (Luděk Munzar) opouští příběh, její celkové vyznění je děsně nevhodné (SPOILER: žádat o vykoupání hrobu a pak tam poskakovat a čekat, až to chudáci utahaný sekerou vytesají, protože já jsem moc unavený a musím tu zůstat - to prosím vymyslel kdo?). Conneryho jsem několik minut nepoznal, o dabingu Martina Růžka nemá smysl polemizovat, stejně tak skvělý je i Josef Větrovec (Peter Finch). Ve filmu se objevují silnější momenty, do příliš hlubokých katastrofických vod se scénář nicméně nepouští. Působivá hudba na konci. ()
20. roky - 20. storočia boli pre talianskeho polárneho bádateľa Umberta Nobileho, jednak prelomové, úspešné, ale aj osudné, katastrofálne. Najprv spolu so svetoznámym Nórom Roaldom Amundsenom, na jeho vlastnoručne skonštruovanej vzducholodi, s názvom - Norge, preleteli obaja spoločne severný pól, to bolo ešte dva roky predtým, ako sa Nobile odhodlal viesť vlastnú expedíciu, taktiež so vzducholoďou ITALIA, ktorá sa počas spiatočnej cesty, po zdolaní tejto méty, zrútila s celou posádkou, a tak ostali trčať opustení, na ľade a snehu, s ľadovými medveďmi v pozadí, aj v popredí, čakajú na vytúženú záchranu, ktorá prichádza z viacerých strán, máme tu ruský ľadoborec Krasin, ktorého taktiež čakajú prekážky v podobe hrubého ľadu, cez ktorý nemôžu len tak prejsť, ďalej rôzni letci, rôznych národností, chcú pomôcť, ale niektorí v tom vidia iné záujmy, dá sa povedať, že VYPUKLA akási celo - svetová, hotová hystéria, pri ktorej zahynul aj Amundsen, keď išiel na pomoc Nobilemu. Kvôli polárnej expedícii, s ich členmi, sa pripájajú iní, ktorí mieria k ich záchrane, a ako to už býva, vždy si to niekto musí odniesť, ak sa vypraví na nebezpečnú misiu, ktorá zaváňa smrťou, tak ako číhala práve na Amundsena, ktorý už voľakedy zubatej unikol... Pri pozeraní tohto mimoriadne znepokojivého filmu, mi zišlo na UM, že toto mi niečo pripomína. Je to film, z 90. rokov, s názvom Prežiť, keď lietadlo so športovcami, havarovalo v Andách. Vtedy museli, ak chceli prežiť, jesť ľudské mäso... To sa pripisovalo udalostiam, zo 70. rokov, 20. storočia. V tomto prípade, v strhujúcej réžii, môjho obľúbenca Kalatozova, vo veľmi výpravnom zovretí, keď sledujem, nielen stroskotancov, ale pozerám sa aj na záchranné akcie - ľadoborca Krasina, letcov, chlapíka, ktorý pomocou rádia zistil, že Italia - nie je komplet stratená... , sa PRISTUPUJE úplne rozdielne, ako vo filme Prežiť. Má to jednak veľký rozpočet, medzinárodné obsadenie, s ULTRA nádhernou Claudiou Cardinale, či Amundsena si zahral Sean Connery, alias AGENT s povolením zabíjať, 007, James Bond. Nobileho stvárnil Peter Finch, inak vystupujú tu najväčšie herecké SUPERSTARS : Hardy Krüger, Mario Adorf, Nikita Mikhalkov, Donatas Banionis, skrátka, všetci chceli byť pri tom ! A aby toho nebolo ešte málo, postavy vo filme, sú už všetky mŕtve, vracajú sa spoločne v brilantnej retrospektíve k následným UDALOSTIAM, v psychologickom význame, súdia Umberta Nobileho, za všetko, čo sa odohralo. Za smrti jednotlivých členov výpravy, za Roalda Amundsena, ktorý taktiež zahynul počas záchrannej akcie. Je to veľmi zaujímavé, to takto všetko pozorovať, také atypické pristupovanie k veci, sa v tejto vízii dostavilo, a nie je to na škodu, občas to ale ruší pozeranie, preto som ubral jednu hviezdičku, ale stále sa jedná o nadčasové dielo, s výbornou sugestívnou kamerou, výpravou, hercami + samotnou témou, ktorá spustila reťazovú REAKCIU... PS : Odporúčam jedine : 2. a pol hodinovú ruskú verziu, v ktorej je toho oveľa viac, ako v pôvodne dvoj - hodinovej verzii. () (méně) (více)
Mezinárodní film se známými herci natočený podle skutečné události (roku 1928 havarovala italská vzducholoď při návratu z výpravy k severnímu pólu). Italská posádka neměla v obsazení pouze Italy, ale i Švéda a Čecha (František Běhounek - ve filmu bývá nejčastěji oslovován jako doktor). V hlavní roli podává velmi dobrý výkon Peter Finch a ve vedlejších postavách září Claudia Cardinale a Sean Connery (opravdu malá role, ale velmi důležitá pro děj). Zkrátit délku filmu (vyhodit zbytečné scény), zlepšit úvod snímku a mohlo to být za maximum. Takhle jen slabší 4. ()
Rozšafne natočený príbeh s plejádou európskych hviezd a pútavou hudbou EM. Myšlienka zaujímavá, realizácia veľmi kŕčovitá a zdĺhavá. ()
ČESKOSLOVENSKÁ TELEVÍZNA PREMIÉRA: ČST 1 = 21.8.1972 (R: ČST 2 = 14.1.1973), réžia českého znenia = IRENA SKRUŽNÁ (ÚPF 1971) (4.1.2012) ()
Čakal som dobrodružný film o záchrane ľudí stroskotaných pri severnom póle a dočkal som sa psychologicko-filozofickej nudy. Ešte aj Connery, ktorý je uvádzaný v hlavnej úlohe sa prvý krát objaví po 80 minútach filmu... ()
Na jednu stranu dobrodružný velkofilm o záchraně přeživších ztroskotání vzducholodi Italia v Arktidě, tzn. v extrémně nehostinných podmínkách, na druhou stranu psychologická studie skutečných událostí z roku 1928.. Téma odpovědnosti (nejen za svá rozhodnutí, ale zejména za životy jiných lidí) a spousta otázek, jaká je cena jednoho lidského života, má smysl riskovat život vlastní pro někoho jiného, jaké to je přežít katastrofu, koho zachránit jako prvního a další a další, s tím si tvůrci pohráli, postavili diváka doprostřed obýváku a vtáhli ho do soudního jednání.. Pozoruhodná záležitost s krásnou hudbou a příjemným hereckým obsazením, zajímavé je, že mi ani ta ruština nevadila.. ()
videl som dlhšiu 2 a pol hodinovú (ruskú) verziu, a pravdepodobne iba vďaka tomu sa prikláňam k slabším 4*. Predpokladám totiž, že záverečná "najfilozofickejšia" polhodina filmu utrpela rukami strihača pri kratšej verzii najviac. Film sa skladá dajme tomu z troch rovín, ktoré sa vzájomne prelínajú (a častokrát je to skôr na škodu výsledného dojmu) - práve filozofická rovina, kde žijúci Nobile je predvedený pred imaginárny súd ľudí, ktorý pri jeho expedícii a následnej záchrane zomreli, a rozhodujú o miere jeho viny za smrť mnohých ľudí. Postavy do tohto "súdneho procesu" pribúdajú postupne podľa toho, ako sa paralelne odvíja rekonštrukcia Nobileho expedície a jej tragického konca, pričom (myslím že) posledný na scénu prichádza Amundsen (Connery) čoby najvyšší arbiter, stelesnenie ideálu vodcovstva, racionálnych úsudkov, ale aj morálnych kvalít. Druhá rovina príbehu je práve spomínané realistické vykreslenie osudov jednotlivých členov expedície v ľadovej pustatine a treťou rovinou je príbeh lásky medzi Valeriou (Cardinale) a členom expedície Malmstromom (Marcevič), priatelom Amundsena. Možno by som pridal aj štvrtú rovinu, nazvyme ju "ideologická", ktorá sa neúmerne venuje angažovanosti komunistického Sovietskeho zväzu (1928) v celej tragédii od zachytenia núdzového volania pomocou antény umiestnenej na šarkanovi v nejakej ruskej "derevnji", cez triumfálny odchod ľadoborca Krasin ktorý s frenetickým nadšením odprevádza snáď celé obyvateľstvo Petrohradu (mladík, ktorý údajne zachytil núdzové rádiové volanie sa štverá na otvárací most a so slzami "na glazach" sa dožaduje účasti na záchrannej expedícii ľadoborca - následne strih na "západných" letcov, ktorým sa kvôli zlému počasiu "nechce" vzlietnuť a hľadať preživších.... čistá propaganda), až po spasiteľské naliehanie mladého sovietskeho letca (Michalkov) z lode Krasin, aby mu kapitán dovolil vzlietnuť a zachraňovať. Samozrejme, nechcem zľahčovať celkový význam ľadoborca Krasin na záchranu väčšiny preživších, ale spôsob vykreslenia nasadenia sovietov a nasadenia ostatných krajín na záchranu je skreslený, podobne ako je skreslená postava švédskeho letca Lundborga čoby prospechárskeho hajzla (ak bol naozaj taký zlý, ako to že po záchrane Nobileho sa na všetko nevykašlal, a pri ďalšom lete zahynul pri snahe o záchranu ďalších ľudí?)... ale ok, zase sa vo mne prebudila moja antipatia voči sovietskej propagande a donútila ma rozpísať sa širšie o filme, ktorý si to možno ani nezaslúži. .... Čisto triezvo by som napísal, že dobrodružná, výpravná stránka filmu je priemerná rovnako ako scenár a z nadpriemeru ju ťahá najmä vedomie námetu podľa skutočnej udalosti - romantická stránka filmu s Claudiou Cardinale je tam najmä preto, aby "použili" hviezdnosť Cardinale čo najviac - a za najlepšiu by som označil práve "filozofickú" stránku filmu (čiže najmä posledná polhodina) pri pomyselnom "Nobileho súde", kde zaznejú zaujímavé myšlienky a dialógy (Connery to zahral výborne - pri tom ruskom dabingu by som kludne naletel, že je to ruský herec) o zodpovednosti, prirodzenom vodcovstve, ľudských chybách, svedomí.... Atmosféra tejto komornej, zádumčivej časti filmu mi najmä v závere miestami pripomenula Tarkovského Solaris, a možno práve preto sa nakoniec "uchylujem" k veľmi slabým 4-om hviezdičkám v hodnotení - čert ber aj tú propagandu :) a určite zavážila aj krásna Morriconeho hudba (aj keď rozhodne najlepší jeho soundtrack to nie je).... a videl som to žial iba vo formáte 4:3 oproti pôvodnému 2,20:1 !! , takže dá sa povedať, že veľkú časť "filmu" som nevidel, a aj preto je moje hodnotenie zhovievavejšie. () (méně) (více)
......pre mňa skôr zaujímavé:sovietsky režisér režíruje J.Bonda a iné západné hviezdy...ako téma mňa tieto filmy na základe skutočných námetov nikdy nezaujímali.....kde nie je o čom - ani hviezdy nepomôžu.... ()
Reklama