Režie:
Robert MulliganScénář:
Horton FooteKamera:
Russell HarlanHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Gregory Peck, Mary Badham, Phillip Alford, John Megna, Frank Overton, Rosemary Murphy, Ruth White, Brock Peters, Robert Duvall, Paul Fix, Collin Wilcox Paxton (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Spravedlnost musí být slepá. Ale neměla by být zaslepená. Sedmiletá dívka Scout (Mary Badhamová) a její starší bratr Jem (Philip Alford) žijí v zapadlém jižanském městečku Maycomb na počátku třicátých let 20. století jen s ovdovělým otcem Atticem (Gregory Peck). Ten je právníkem a většinu dne je pryč, takže oba sourozenci se během léta věnují různým dobrodružstvím v nejbližším okolí domu. S dětskou nevinností vnímá Scout právnický případ, kterého se její otec ujme. Atticus totiž obhajuje černocha Toma Robinsona (Brock Peters), jenž je obviněn ze znásilnění bělošské dívky. Zatímco obyvatelé Maycombu považují věc za jasnou a chystají se Toma zlynčovat, smysl pro právo a spravedlnost velí Atticovi postavit se proti všem. Tím spíš, že podle všech indicií k žádnému znásilnění nedošlo… Americký film režiséra Roberta Mulligana vznikl v roce 1962 podle románu Harper Leeové, který vyšel o dva roky dříve a získal Pulitzerovu cenu. Kniha i film patří v USA k velmi oblíbeným klasickým dílům. Snímek získal kromě řady jiných cen též Oscary za nejlepší mužský herecký výkon v hlavní roli (G. Peck), nejlepší scénář (Horton Foote) a nejlepší výpravu v černobílém filmu. Kromě toho měl ještě pět oscarových nominací: herečka ve vedlejší roli (M. Badhamová), černobílá kamera (Russell Harlan), hudba (Elmer Bernstein), režie a nejlepší film. (Česká televize)
(více)Recenze (298)
"You never really understand a person until you consider things from his point of view ..." ()
Brilantný film z prostredia americkej spoločnosti 30. rokov 20. storočia. Hlavne si treba uvedomiť, že film nie je súdna dráma, ale iba nostalgický pohľad rozprávačky na svoje detstvo. Famózny Gregory Peck stvárňuje kultovú rolu sympaťáka Atticusa Fincha, "obhájcu negrú!". Film na jednej strane hovorí o vtedajšej rasistickej dobe, ale zároveň aj o hospodárskej kríze, či detských zážitkov. Film vrcholí v dokonalom a silnom konci s hororovou atmosférou (keby bola hororovo nakrútená len ta jedna scéna ;)). Detský herci hrajú veľmi dobre, scenár je vynikajúci a počas filmu nám hraje čarokrásna hudba. Navyše réžia je originálna a často pracuje s tieňmi a osvetlením. Čiernobielosť filmu pridáva na sile. To Kill Mockingbird je filmový skvost, ktorý si zaslúži byť uctievaný - a to nielen za vynikajúceho Gregoryho Pecka. ()
Veľké detské dobrodružstvo na pozadí súdneho prípadu s rasistickým podtónom. Mulligan je skvelý režisér a filmu veľmi pomáha aj hviezdne obsadenie - najvýraznejší výkon však nepodáva Gregory Peck, ale hlavne deti, Collin Wilcox Paxton, James Anderson, Brock Peters a v závere Robert Duvall - už z toho je vidieť skvelá práca s hercami. Záver prípadu je prekvapivý, koniec skôr idealizovaný no nekazí zážitok, práve naopak. Na 5* nejdem len kvôli tomu, že od Pecka čakám trochu viac. 88% ()
80% - Zajímavé téma, hezké zpracování, přesvědčivý Gregory Peck. Jen pohled dětskýma očima mi moc neseděl... ()
Film na mnohokrát ohrané téma, který je originální až v samotném závěru. Nad průměr ho vynáší zejména Gregory Peck. Co mu podráží nohy, je jeho bezdůvodně rozvláčné tempo. ()
Klasická adaptace klasické knihy, co více si přát? Lépe to možná ani natočit nešlo, ale oproti výbornému románu Harper Leeová se přece něco ztratilo - něco z nostalgické atmosféry vzpomínek na dětství, něco hloubky jednotlivých postav i ze samotné zápletky. Nestěžuji si - knížky se nikdy nedají zfilmovat beze zbytku. Filmového ptáčka tedy vřele doporučuji a knižního doporučuji dvojnásob. ()
Ako zabiť vtáčika? Jednoducho. Keď človek prepadne fanatickej nenávisti, pokrivenej morálke a škodlivým predsudkom, tak dokáže aj oveľa horšie veci. V tomto prípade to platí pre obyvateľov jedného inak na prvý pohľad celkom sympatického alabamského mestečka, ktorým sa na odpor a za správnu vec postaví posledné stelesnenie dobroty a zdravého úsudku - šarmantný Gregory Peck. Výsledok tejto námahy si divák dokáže domyslieť aj sám, ešte pred samotným filmom. Nezostáva tak nič iné iba zaplakať nad ľudskou hlúposťou a nenávisťou, ktorá často nepozná žiadne hranice. Oceňujem aj súdnu scénu, ktorá bola famózna. 85/100 Videné v rámci Tour po Amerike. ()
Drama s přesahem řešící závažné společenské téma i po těch letech má co říct už kvůli univerzálnímu lidskému jednání a prací s archetypálními postavami. Mezi nimi ční zásadový Gregory Peck, který po právu odešel s Oscarem. Natočené je to na 60. léta svižně a s velmi povedenou hudbou. Škoda jen, že první polovina se docela táhne a až příliš je věnována dětem. Druhá polovina je od incidentu na ulici mnohem sevřenější a atmosféričtější. Samotný závěr pak působí jako nutný dodatek, aby se ospravedlnila první půlka. Každopádně i tak velice dobře vystavěné soudní drama. ()
Pár slabších chvil, ale jinak naprosto krásné rodinné soudní drama z USA 30. let. Krásná, nostalgická černobílá kamera, vynikající herecké výkony dětských představitelů (v dobrém smyslu slova zodpovědný Jam a příjemně trhlá Scout) a naprosto přirozeného Gregoryho Pecka, jako jejich nevlastního otce a čestného právníka Attica Finche. Jeho "rodičovské" rady dětem by mi v řadě jiných filmů, popřípadě z úst jiných herců, přišly šíleně trapné a patetické, od něj jsem je však hltal a ještě s takovým tím přiblblým úsměvem na rtech. A pokud se těšíte na Roberta Duvalla, tak toho se dočkáte až na konci, ale (věřím tomu) stejně si jeho kreaci určitě docela užijete. Podtrženo, sečteno - hodně dobrý a vcelku nadčasový film, který nejednoho diváka pobaví (věřte nebo ne, ale je tu poměrně dost strašidelných a napínavých scén!) a potěší i v roce 2015. ;-) 90 % ()
[6/10] (Pakula-Mulligan, Brentwood, Universal) (Čb. /// Produkce: Alan J. Pakula /// Scénář: Horton Foote podle románu Harpera Leea /// Kamera: Russell Harlan /// Hudba: Elmer Bernstein, Mack David /// Oscar: Horton Foote (scénář), Gregory Peck (herec), Alexander Golitzen, Henry Bumstead, Oliver Emert (výprava) /// Nominace na Oscara: Alan J. Pakula (nejlepší film), Robert Mulligan (režie), Mary Badham (herečka ve vedlejší roli), Russell Harlan (kamera), Elmer Bernstein (hudba) /// MFF v Cannes: Robert Mulligan (Cena Garyho Coopera)) [1001 FILMŮ, KTERÉ MUSÍTE VIDĚT, NEŽ UMŘETE] ()
To kill a mockingbird je klasický príbeh zo súdnej siene, ako napríklad Anatómia vraždy. Pridáva ale k nemu silný sociálny aspekt, predovšetkým rasovú neznášanlivosť. K tejto téme sa najlepšie hodí dusná letná južanská vidiecka atmosféra, kde máte pocit, že sa každú chvíľu musí stať nejaké nešťastie a kde pri scénach zo súdnej siene odkvapkáva z diváka pot rovnako, ako z hypersympatického Gregoryho Pecka. Podobný film z poslednej doby: Time to kill. ()
Maloměsto. Amerika třicátých let, povrchnost, nesnášenlivost, arogance, pokrytectví. Řvou z každého špinavého koutu tohoto drásavě odporného místa. Z této odporné společnosti. Bezmoc člověka, který se rozhodne jít proti proudu, boj s větrnými mlýny. Hnusný flegmatismus a zavírání očí okolí, jednoduchá ovlivnitelnost lidského stáda. Lehkost bytí v síle davu. Pravdivý a silný otisk nejstinnějších stránek lidí ve výborné adaptaci románu Harper Lee, s otázkou, jestli se od té doby ve společnosti až tolik změnilo. ()
Já nevím, filmařsky na tom nevidím nic převratnýho i v poměru k tehdejší době a nesdílím ani názor, že si Peck toho Oscara odnesl zaslouženě. Ale třeba to byl tenkrát slabší ročník na herecký výkony. ()
Spoilery! Nádherný lidský a citlivý příběh z doby, kdy se stačilo k porušení zákonu narodit jako černý. Trošku mě mrzí, že jsem se opět díky své prudké genialitě ochudil o to, jak se údajný prohřešek odehrál ve skutečnosti. Co nadělám. Pravidelně piji skoro každý čtvrt rok a IQ se stále drží někde u 140. Takže si holt nevychutnám snímky jako nějaký průměrný debil. Přestože je zde úžasně hrající Gregory Peck situován do role jakéhosi nadčlověka těch nejlepších mravních zásad, tak mě velmi potěšilo, že snímek nekončí přeslazeným happyendem, nýbrž velice reálně. A vůbec celý snímek se nese v příjemném, leč vcelku reálném duchu. Snad až na soudní proces, kde černoši okupují výhradně horní VIP sektor, kde už jim scházel snad jen bar. Závěrečná vsuvečka se zachráncem Boo byla možná trošku navíc, ale byla tak milá, že mi nikterak závratně nepřekážela, ba dokonce mě pohladila po mojí úžasné duši. ()
Ďalší slávny film (74. miesto v IMDb), na ktorý som sa tešil a ďalší, ktorý ma sklamal. Prvá polovica bola neskutočne rozvláčna a dejovo prázdna, samotný proces to ako tak oživil, ale bolo to ako podľa šablóny, potom prišiel koniec v štýle deus ex machina a bolo po všetkom. U filmov, tak ako u ľudí vnímam ich fyzický a mentálny vek. A tento film je oveľa starší než by nasvedčovalo polstoročie od jeho nakrútenia. ()
Pěkně natočené, ale na knihu to bohužel nemá. Lépe zobrazuje svět "barevných" a bílých, nuance postav jsou lépe vykresleny a konečný zvrat má větší sílu. Kniha taky není bez chyb, ale film je jen takovou její ilustrací. Největším zklamáním byla filmová Scout. Otravná postava a herečka bez talentu. Pecka je jako vždy radost sledovat, přesto výsledný dojem příliš nevylepší. ()
Naozaj kvalitná adaptácia literárnej predlohy. Nič podstatné v nej nechýbalo a pán Mulligan to výborne natočil. Herci, predovšetkým deti, tomu dodali niečo navyše, dokonca ma to viac bavilo ako kniha, ktorá je určená predovšetkým mladšiemu čitateľovi ... pri filme som to tak nevnímala. Skvelá hudba vytvárala výbornú atmosféru. Čo dodať na záver? ... že vždy budú na svete dobrí a zlí a nie vždy vyhrá pravda nad lžou. ()
Kedysi veľmi náročná otázka, dnes veľmi ľahko vyriešená. Ptáčka zabiť je už modernum, stačí tranzícia, jeden šmyk skalpelom a je to. Pre skoro storočím sa ale vtáky len tak neodstraňovali z obehu a bola to naozaj vážna téma. V roku 1962 by som povedal že až nanajvýš aktuálna, keďže práve dozrelo obdobie na to, aby černoch mohol sedieť v autobuse aj vpredu. Chýbala tomu ale sila. Román je viac-menej autografickou spomienkou a tá sa vanie príbehom a narúša nejaké rozhorčenie, vlastne k nejakému vášnivému rozpútaniu ani nedôjde. Jeden rozsudok, aj smrť príde, ale všetko suché ako martini Jamesa Bonda, no bez olivy. A koniec teda dosť natiahnutý. ()
Mulligan to asi zamýšlel tím způsobem, že zážitek z tohoto filmu si divák musí zasloužit, a aby si ho zasloužil, musí protrpět první hodinu, která je pro mě pravým opakem toho, co jsem očekával. Jinak si ten hodinový úsek plný povrchních dětinských aférek nedovedu vysvětlit. Předpokládám, že chtěl diváky seznámit se všedním životem harantů, ale snad to nemusel provádět tak dlouho. Druhá polovina však přichází s tím, co jsem od filmu požadoval. Vyšetřování znásilnění, soudní obhajoba a rasové předsudky vůči černé komunitě kombinované s životními hodnotami a následnou skrytou citací o naději, která umírá poslední. Gregory Peck byl jako stvořený pro role kravaťáků podobně jako Míša Douglas a jeho Oscar je zasloužený. Nevím, o jak významný příspěvek do kategorie advokátských filmů, se jedná. Nicméně jeho zoufale fádní úvod ho dost potápí a řadí mezi zcela průměrné filmy. ()
I na začiatku 60. rokov, 20. storočia sa u Udeľovaní Cien Akadémie, ľudovo Oscarov, stále rozdeľovali tri kategórie na dve skupiny, t.j. farebné a čiernobiele, a tak sa dá tým pádom potvrdiť, že namiesto piatich nominovaných u kamery, výpravy a kostýmov, boli zrazu desiati, čo beriem ako určitú satisfakciu. A teraz si napríklad ešte skúste predstaviť, že legendárny opus Lawrence z Arábie by bol nakrútený na black/white formát, a naopak, Ako zabiť vtáčika, akurát recenzovaný snímok, by bol „zneuctený” tak, že by ho režisér Bob Mulligan zhotovil na technicolor, čím by sa odstránilo 80-90% angažovanosti filmového diela, ktoré ani po viac ako 50. rokoch od premiéry nestráca nič zo svojej atraktívnosti, tak isto, ako Lawrence... A keď už som u kormidla, tak naznačím oboch hercov, porovnávať Petra a Gregoryho, je ako niesť drevo do hory, Peck bol asi až príliš uvedomelý lokál PATRIOT, a la právnik Atticus Finch, v rasisticky - kultúrnej, americkej Alabame, kde sa podujal v počiatočných 30. rokoch obhajovať černocha Toma Robinsona, ktorého obvinili zo znásilnenia miestneho sedliackeho dievčaťa Mayelly Violet Ewell. Na Fincha sa pozerám prostredníctvom jeho dvoch detí, t.j. Skautky a Jema, ktorí neoslovujú otca : “OTEC” , ale hovoria mu MENOM : ATTICUS, čo je tak trochu atypické. Je takmer koniec letných prázdnin, pričom sa dokážu zabaviť inak, ako dnes typickým chodením mladistvých delikventov po pohostinských zariadeniach, kde táto generácia zo dňa na deň hlúpne. Priťahuje ich istý, strašidelný dom, kde je vkuse zavretý chalan Boo Radley, ktorý ešte zohrá kľúčovú úlohu... Snímok je v podstate vyrozprávaný cez rozprávača postavy Finchovej dcéry - Skautky ( malá Mary Badham podáva univerzálne veľký herecký výkon ), ktorá už dobre rozumie tomu, čo sa okolo nej deje. Atticus sem neprišiel kvôli práci, on tu už dlhší čas žije, a taktiež lepšie spoznáva obyvateľov malého zapadnutého regiónu. Konceptuálne som naznačoval tri technické zložky, pričom práca KAMERY Russella Harlana má dodnes nezameniteľný RYS nadčasovej pôsobivosti, a áno, je majstrovská ! Normálne som si vychutnával každé jej jedno filmové políčko. Produkčne film zaštítil Alan J. Pakula, ktorý určite nepatrí medzi neskúsených zelenáčov kinematografie. De - facto, tak ako teraz dominujú všelijaké rasisticky motivované snímky, ako sú trebárs 12 rokov otrokom, či ešte ma napadá minuloročný víťaz Moonlight, na ktoré viac-menej, čochvíľa zabudnete, že vôbec jestvujú, síce sú medzi nami, ale radšej si pripomínajte KLASIKY zo 60. rokov, na ktoré len tak nezabudnete, a asi práve preto vyfúkol Gregory oscara Petrovi, lebo táto téma vtedy extrémne rezonovala, a tak sa ani nečudujem, že Atticus patrí medzi najväčšiu filmovú postavu všetkých dôb ! I keď podľa mňa Peter stvoril niečo naprosto unikátne, v kurze bolo čosi iné, o čom celý čas hovorím... ()
Reklama