Režie:
Michael WinnerScénář:
Michael WinnerKamera:
Robert PaynterHudba:
Jerry FieldingHrají:
Robert Mitchum, Sarah Miles, Richard Boone, Candy Clark, Joan Collins, Edward Fox, John Mills, James Stewart, Oliver Reed, Harry Andrews, Colin Blakely (více)Obsahy(1)
Generál Sternwood si najme soukromého detektiva Philipa Marlowa, aby vypátral podvodného knihkupce Artura Geigera, který ho vydírá. Generál mu odmítá vyplatit vyděracký úpis. Generál je starý, ochrnutý, ale bohatý muž, který má dvě dcery. Starší Charlotte je vdaná za Rustyho Regana, který ji však opustil, mladší Camilla je narkomanka a chová se jako dítě. Na doporučení inspektora Carsona Marlowe případ převezme, ale postupně se zaplete do pavučiny hazardu, drog a dalších vražd. První zemře generálův řidič Taylor, který Camillu miloval. Knihkupec a vyděrači Geigera, který obchoduje s pornografií, zastřelí při fotografovaní nahé a nadrogované Camilly. Uprostřed toho všeho Marlow naváže milostný vztah s generálovou starší dcerou Charlotte. Ta chce otce ušetřit dalšího vydírání kvůli fotografiím nahé sestry Camilly a chce zločincům zaplatit. Požadovanou částku si chce půjčit od Eddieho Marse, majitele nočního podniku. Na scénu přichází Joe Brody, kterému generál kdysi zaplatil za to, aby si Camilly přestal všímat. Marlowe je už zestárlý a unavený muž. Ví, že proti příslušníkům vysoké společnosti a policejní mašinérii je celkem bezmocný, ale pátrání se nikdy nevzdává. I když ho zradí, zbijou a do očí mu míří hlavní pistole, nikdy neztrácí ze zřetele svou úlohu. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (20)
Pre posuny deja, geografický a chronologický, oproti staršiemu filmovému Hlbokému spánku a knižnej predlohe síce ani ja žiaden dobrý dôvod nevidím, nepovažujem ich však ani za nemiestne či čosi podobné; snáď je v pozadí pokus priblížiť dej britskému publiku a nevynakladať ako zvyčajne nedostatočné financie na kostýmy ap.; takáto zmena v každom prípade nie je nutne zlá. - Marlowe ďaleko za tridsiatkou je síce už citeľné odchýlenie sa od "vzorov", s potenciálnym vážnym dopadom na celkové vyznenie postavy; mne ale takýto (a podstatne menej namachrovaný k tomu) nevadil. Herecké výkony ma väčšinou nenadchli, no v tom sa tento film od amerického pendantu nelíši. Pochvalu si však odo mňa vysluhujú O. Reed (Mars v jeho podaní mal značnú a podmanivú "charizmu") a C. Clark (pretože hrala Camillu presne tak, ako mala táto postava podľa môjho zdania pôsobiť). - Pôvodne som sa zhrozil, keď po titulkoch začalo Mitchumovo/Marloweovo rozprávanie v 1. osobe, ale tento knižný, vo filme značne primitívne pôsobiaci postup bol našťastie v ďalšom deji používaný dosť zriedkavo. - Ak mi na jednej strane vadí trochu televíznoseriálový, ba, povedal by som, až colombovský odór celého filmu, vyzdvihnúť na strane druhej musím menšiu zmätenosť celého deja, oproti skoršiemu sfilmovaniu lepšie vysvetľovanie poínt divákovi a predovšetkým vernosť Chandlerovej knihe, najmä pri dodržaní záveru (lekcia streľby pre Camillu), ktorý široko-ďaleko uznávaný noirovský počin nechutne utlmil, ba v podstate vynechal. - Nemám napriek výhradám problém to hodnotiť ako slušný priemer (***) a zvažovať musím až hviezdičky štyri - s ohľadom na podstatne vydarenejší celkový charakter tohto diela oproti síce dnes "artovejšiemu" a takmer všeobecne vychvaľovanému, ale mne vcelku odpornému americkému počinu z r. 1946 a s ohľadom na rôzne klady (zmienená Reedova postava a taktiež už pripomenutá skvelá pointa, ako aj ukázanie "great little body" Camilly, resp. C. Clark, obdobu čoho The Big Sleep z roku 1946 napriek trápne eroticky podfarbeným dialógom prudérne odmietal poskytnúť). ()
Pro mě tedy ohromné zklamání. Důvod posunu děje o pár desetiletí vpřed jsem skutečně nepochopil, skvělá atmosféra svázaná s Raymondem Chandlerem a Jamesem Hadley Chasem, tedy s drsnou školou literární detektivky, se nestačila kolem tohoto podprůměrného počinu ani mihnout. škoda slov a Roberta Mitchuma. ()
Už je tomu pár let, co jsem viděl Hluboký spánek s Bogartem (a nepamatuju si z toho snad vůbec nic kromě toho, že tam hrál Bogart :-)), je tomu pár dní, co jsem dočetl předlohu, takže mrknout na další filmovou verzi bylo nasnadě. Co se příběhu týče, tak tam mnoho změn není, snad pár zjednodušení, ale jinak nic podstatného. Velkou změnou je přesazení děje do Londýna 70. let a taky věk Roberta Mitchuma coby hlavního hrdiny, ale ve finále mi ani jedno z toho nevadilo. Mitchum je prostě Mitchum a toto je role, která je pro něj jako dělaná. No a Londýn 70. let sice není Los Angeles 40. let, ale ta totálně odlišná atmosféra docela fungovala. S touto adaptací Chandlera jsem víc spokojen než se Sestřičkou z 60. let. ()
Průšvih. Přesazení časové i místní plus starej Marlowe, to už je fakt moc. Winner je jako adaptátor doslovnější, protože ho neomezuje cenzura, ale zoufale mu chybí cit pro styl a hlavní ženské role jsou tragicky obsazené, zejména Candy Clark je příšerná. Chtěl jsem to vidět pro porovnání s Hawksovou klasikou, ale víckrát už fakt ne. ()
Strážci čistoty Chandlerova odkazu budou mít asi problémy s poněkud přezrálým Mitchumem a přesazením příběhu do Anglie, což je inovace, která atmosféře rozhodně neprospěla. Hlavním problémem filmu je ale totálně odbytá režie - například "stylotvorná" scéna, ve které jsou z herců vidět jen siluety za sklem by se skvěle vyjímala v parodii na daný žánr. Výborní herci odvádějí výkony hluboko pod svoje možnosti, zato ti špatní se překonávají - kreace Candy Clark je vyloženě odporná. ()
Reklama