Režie:
Radovan UrbanScénář:
Vojtěch VackeKamera:
Martin BenoniHudba:
Martin KratochvílHrají:
Oldřich Navrátil, Lucie Benešová, Dana Horčicová, Jiří Petr, Soňa Dvořáková, Jan Vlasák, Miloš Vávra, Otakar Brousek ml., Lubomír Kostelka, Jiří Wohanka, Hana Pastejříková, Elena Strupková (více)Obsahy(1)
I do dětských příběhů pronikala ideologie: začátky násilné kolektivizace na vesnici jsou nahlíženy očima malého kluka. Protože je to syn čestného a uvážlivého komunistického funkcionáře, nebude o uvědomělý náhled nouze, byť je mírně zlehčován občas ztřeštěnými nápady. Dětská kamarádství či dokonce lásky však narážejí na konflikty vzrušené doby, zvláště když nejlepší přátelé hlavního hrdiny pocházejí z rodin třídních nepřátel. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (10)
Já nechápu, proč Vojtěch Vacke, který psal celkem vydařený scénáře pro dospívající mládež, měl v roce 1987, když už bylo v otázce komoušství každýmu lecos u prdele potřebu natočit tenhle politicky zabarvenej cákanec a vrazit ho do dětskýho světa ? Třináctiletý děti ve svým slovníku rozhodně nemaj (kolektivizace, buržoaisti, družstvo, předseda výboru, atd. ) na druhou stranu tohle bylo tak komoušský až to na mě místy působilo jako antikomoušský a přiznám se že fakt nevim co tím chtěl basník říci. Jenže ať tak nebo onak, ať už dřívejší komunismus a nebo dnešní diktát konzumu a materialismu do děstkýho světa nepatří a na to jsem poměrně citlivej, takže nemůžu jinak než zaodpadkovat a parodoxně mě zůstává v tomhle filmu hezký to, co bylo krásný za komunistů a je krásný i za nekomunistů, tedy příroda v podání Berounky, (milovníci Oty Pavla si zde přijdou na svý, protože uvidí populární přívoz kde má Ota Pavel dneska muzeum a kde se mimo jiné točila i Smrt krásných srnců, Skryje a další nádherné exteriréy Berounky ajejího okolí ) a ženský v podání Lucky Benešové, tady byla ještě holka, ale já tehdy byl ještě kluk čili v pohodě, dneska je to ženská a ja už taky nejsem kluk čili pořád v pohodě. Jo dokud se člověk bude moct toulat v okolí Berounky a těšit se ze společnosti žen, tak mě může nějaká politika políbit prdel a není potřeba jí do toho zatahovat, váženej pane Vacke, ať už jste to myslel komoušsky nebo antikomoušsky. ()
Pamatuji si na tento film a vím, že se mi líbil, a že jsem si v tu dobu chvílema říkal:jak to mohli komanči pustit? Vždyť si to z nich dělá srandu, vždyť je to vlastně trochu zesměšňuje.. Netuším, nakolik to byl účel a nakolik jen můj dojem, a jelikož už jsem se dost dlouho marně pokoušel si ten film někde sehnat,ani nemohu posoudit,jak na mne zapůsobí v této době...Bohužel ()
Už i v době vzniku (dvě léta před něžnou revouci) snímek působil křečovitě a snad ani samotní tvůrci nevěřili těm ideologickým agitačním hláškam, kterýma je film skrz naskrz protkán (mám silné podezření, že to možná chvílemi brali již jako recesi, jako poukázaní na neduhy společnosti, kterých si byl 'občan' a 'soudruh' osmdesátych let dobře vědom; je zapotřebí si uvědomit, že v té době již běžela naplno perestrojka a slovo glasnost bylo skloňováno ve všech pádech). Oceňuji ale výkony dětských herců a themu první lásky, která byla pojata velice nekonvenčně a dílo osvěžila. ()
Tak já nevím, proč je tomu vytýkána ideologičnost, když jak si to pamatuju z dětství (a podotýkám, viděno až po revoluci), tak komunisti tam vypadali spíš jako kašpaři a sedláci měli aspoň smysl pro humor ("Pionýři maj dneska leteckej den" či "Už máš nakydáno?" - "Ne." - "Tak si připrav prdel."). Taky jsem díky tomuto filmu poprvé zaznamenal slovo "rozkulačit" (a že to tu rozhodně nevyznívá pozitivně). ()
No komunisti v obci jsou vykresleni jako idioti a buržoazie jako pohodáři tak nevím :-) Od schůze pionýrů se film začíná otáčet ke kolaboraci---Když to shrnu, tak na rok 1987 se přes spousty kritického jedná spíše o prorežimní úlitbu. Jako snímek o první dětské lásce no nevím... Píseň v úvodu a v závěru filmu je "Proč se tě máma dál už neptá" hudbu zkomponoval Martin Kratochvíl a text písně napsal Josef Novotný (*13.04.1944) zpívá Lucie Bílá a Jiří Vondráček. ()
Galerie (3)
Zajímavosti (8)
- Černá (Lucie Benešová) hraje na piano značky Thiel and Tschiedel. Jedná se o českou značku z Teplic. V Berlíně a Londýně se piana vyráběly pod licencovanou značkou. Původně se jednalo o varhanářskou dílnu, která se v roce 1897 změnila na výrobu pian. V roce 1909 dochází ke změně jména na Thiel & Sohn a nástroje se zde vyrábějí až do roku 1929. (sator)
- Černý (Jan Vlasák) má vůz Plymouth Standard. Jednalo se o velký osobní automobil, který Chrysler vyráběl pod značkou Plymouth v letech 1933–1935. (sator)
- Natáčelo se mimo jiné v obci Závišín. [Zdroj: Filmovamista.cz] (M.B)
Reklama