Režie:
Delbert MannScénář:
Paul MonashKamera:
John CoquillonHudba:
Allyn FergusonHrají:
Richard Thomas, Ernest Borgnine, Donald Pleasence, Ian Holm, Patricia Neal, Ewan Stewart, Tomáš Juřička, David Bradley, Drahomíra Fialková, Kateřina Lírová (více)Obsahy(1)
V roce 1914 odchází student Pavel Bäumer (Richard Thomas) se svými přáteli dobrovolně a nadšeně do armády. Ale rozčarování nastává již během brutálního základního výcviku. Poté jsou chlapci povoláni na frontu. Ve válce jsou nuceni zabíjet nevinné lidi a všech se zmocňuje hnus a odpor. Nebudou-li zabíjet, budou sami zabiti. Přežívají v nelidských podmínkách a vojenská kamarádství vznikají tváří v tvář smrti. Všude jsou mrtví a zmrzačení lidé. Během bombardování, plynových útoků a krvavých bojů muže proti muži Pavlovi kamarádi jeden po druhém umírají. Zrůdnost válečné mašinérie pohlcuje mladé životy a demoralizuje svět, jehož nicotnost přesto přemáhá lidská naděje a láska. (KaB Music)
(více)Videa (1)
Recenze (188)
Knihu jsem nečetl, film neviděl celý. Proč tady tedy straším? Protože chci říct, že obdivuju ty kluky. Já vím, to asi dojde každýmu, kdo má trochu racionální myšlení, ale já si fakt stojím za tím, že nebýt oněch reků, neměli bychom ke komu vzhlížet. Neberu to teď jen z jedné strany mince, mluvím celkově o vojácích, kteří za nás bojují a někdy neví, za jakým účelem. Byli přinuceni (někdy si sám sebe představím v podobné situaci a pokaždé stáhnu ocas mezi nohy. Strachem!) a zbavení všech svých snů. Do háje, teď si člověk uvědomuje, jak hodně toho má. Jak říkám, film jsem celý neviděl, ale kdybych měl hodnotit z pohledu odvahy, neváhal bych za plný počet. Alespoň, že někdo měl odvahu mi tenhle film pustit. A dovolil mi urovnat si myšlenky. Za to fakt dík! ()
Humanita, pokrok, rozum, svoboda. To přece vůbec nejsou špatné ideály. Tak proč se kvůli ním nezačít masakrovat? První světová válka byla důsledkem toho, čemu se říká "modernita". Jednalo se o naprostý krach celého velkolepého projektu evropské kultury. Tahle válka není "barbarská", tohle je přece civilizovaný boj. Nervové plyny a granáty, pěkně čistě a hlavně humánně - nejsme žádní divoši. Stojí za námi Sókratés, Platón, Aristotelés, Descartes, Leibniz, Hume, Berkeley, Kant, Goethe, Schiller, Fichte, Hegel... Žijeme v civilizovaném světě, staráme se o nemocné, práci za nás dělají stroje, vzděláváme masy. Lidé jsou svobodní. To jsou věci, pro které stojí za to ležet dva roky v bahně v zákopu, nechat se okusovat krysami, čekat na rozkaz k bezvýznamnému útoku na protější zákop, nechat si uříznout nohu, rozežrat si plíce nervovým plynem nebo se vrátit domů jako mrzák do rozvrácené země. Nebo ne? (627., 27. III. 2011) ()
Kdybych nejdříve nečetl knihu, byl bych s filmu asi tolik nepochopil. Netvrdím, že není nadprůměrný, oproti knize se mi však zdá v některých momentech strašně uspěchaný a roztržitý a záhy zase moc statický...nevím, jak to popsat. Ovšem hlavního hrdinu Pavla Baumera a hlavně Katchzu jsem si představoval při čtení knihy přesně tak jak jsou ztvárněni ve filmu. Nevím, možná je to tím, že moc knih jsem za život nečetl a těch co se pak dočkaly filmového zpracování ještě méně, ale i když se mi film líbil, čekal jsem možná více ve všech směrech a tak vzhledem k tomu nemohu dát 5, ani 4 hvězdy. Ale kdyby se dalo dát 3,5, dám a takto i hodnotím. :-) ()
Když je válka a docházejí muži, koho jiného poslat do boje než mladé chlapce. Film s lehkým nádechem naznačuje nesmyslnost války, to jak rok od roku z bídy ctnost posílali bojovat za války mladší a mladší ročníky, které pro svůj nerozum a nezkušenost padali jako mouchy. Na můj vkus byl děj možná až příliš jednoduše pojat s pohledu jednoho mladého vojáka a byť podstata byla zajímavá na ději a chytlavosti se ještě popracovat dalo. Viděno v rámci Seznamte se s...Erich Maria Remarque ()
70% - ťažké hviezdičkovanie. Kto ale pozná knižnú predlohu a poprípade oscarovú verziu z roku 1930 vie, aké nedostatky to má. Sekvencie sú zvláštne prestrihané a mnohokrát som mal pocit, že miesto toho aby som sa citovo na niečo intenzívnejšie pripravoval, hneď sa to stalo bez akéhokoľvek hlbšieho súcitu. Ale najväčším sklamaním je veľmi nevýrazný Paul, na ktorom to má celé stáť. Ani predslov halloweenského Pleasencea čoby nemeckého učiteľa "motivátora" veľmi nedodal na sile. Myslím, že pokope to drží skvelý Kat (Borgnine), nešetriace a na televízne pomery husté prestrelky, dobré kostýmy a farby (v čiernobielom znení by som už túto adaptáciu znovu nepozrel), dve scény - Paulova "dovolenka", stretnutie s francúzkami (to sa nedalo ani pokaziť). Tieto spomínané aspekty sú vzhľadom k televíznosti na výbornej úrovni... Ale zvyšok je poznačený silnou priemernosťou. Obetiam vojny som naopak 4* dal, pretože boli aspoň originálne. ()
Galerie (38)
Zajímavosti (9)
- Film se v Česku dočkal 4 dabingových verzí. 1. verze z roku 1983 pro Československou televizi, 2. verze z roku 1993 pro VHS, 3. verze z roku 1995 pro televizi Prima a poslední (čtvrtou verzi) z roku 2009 pro DVD. (Varan)
- Ostnaté dráty byly zhotoveny z umělé hmoty, aby se o ně nikdo nezranil. (jenik71)
- Epizodní role a kompars si zahráli čeští herci, studenti FAMU i vojáci základní vojenské služby. (jenik71)
Reklama