Obsahy(1)
Režisér Giovanni Pastrone zasadil příběh do doby punských válek (218-201 př. n.l.). Hlavní hrdinkou je malá dcera římského patricije Cabiria, kterou unesou kartaginští piráti a následně jí prodají na trhu s otroky. Začíná příběh plný napínavého dobrodružství... (contrastic)
Recenze (17)
Musím přiznat, byl jsem naprosto unešen. Pokud mě na filmech něco dokáže totálně nadchnout, je to taková ta imerze, která divákovi naznačí, že fikční svět existuje i nad rámec vyprávění (jako například u INTERSTELLAR, TENET, SOURCE CODE, IN TIME a dalších). I tady je vlastně ta ústřední příběhová linka (titulní Cabiria) tak trochu odsouvána do pozadí a divákovi je nabídnuto mnoho dalších drobností, které ten fikční svět krásně vykreslují a dodávají mu plastičnost - zde například nedokončená dějová linie s Archimedem (ačkoliv všichni samozřejmě víme, jak to s ním a Syrakusami dopadne). Zkrátka a dobře, filmy jako CABIRIA dokáží naprosto přesně zasáhnout mé slabé místo pro rozsáhlé fikční světy a proto nemohu hodnotit jinak než 5/5. ()
I když je to dlouhé, některé scény rozměrem svých dekorací stále udivují, akce je docela zábavná (římské překonávání hradeb by ve filmu slavilo úspěch i dnes!) a hlavně je to v některých momentech stále vtipné - někdy sice nechtěně, ale párkrát zcela uvědomělě. V tomto ohledu mi jako jedna z nejlepších scén přišla ta se zajetím ve vinném sklípku. Silák Maciste se svým římským pánem tu skvěle předvádějí jednu z prvních variací na "buddy movie", a svým přátelstvím a zábavností tak trochu zastiňují samotnou Cabirii. ()
Klíčový film pro příští rozvoj historických spektáklů v Evropě i v Americe. Zatímco doma přežil zejména Maciste jako protagonista celé série vlastních filmů, Hollywood se vydal vlastní cestou. V letech 1915 - 1927 se Maciste objevoval v takových filmech jako Maciste contro la morte nebo Maciste innamorato, v letech 1960 - 1965 byla jeho éra znovu obnovena díky slávě sword-and-sandal a ani tedy to nebylo naposledy, kdy se Maciste vrátil na plátna kin, zatím poslední produkce s tímto neohroženým hrdinou nacházíme v roce 1973. Díky edici Kina je dnes možné Cabirii vnímat jako skutečně moderní film s opuletní a zajímavou výpravou, dobrými hereckými výkony a zároveň s přitažlivostí děje navzdory téměř stoleté propasti. A navíc Francesca Bertini je sexy děvče, se kterou je příjemné projít si její dějovou linií. Ta hladila gepardy jako nikdo jiný. ()
Videl som 127 min. verziu. Prvým dramatickým momentom je výbuch sopky Etny. Dnes by to samozrejme bolo natočené lepšie, no strach sa dal vyčítať aspoň z pohybov hercov. Príbehové zvraty príbeh má, ale vzhľadom na formu rozprávania si ich divák zvyknutý na rôzne triky, výpravy, hudbu a kamery nevie tak vychutnať, ako by si tvorcovia priali. Dramatickosť scén tak zlyháva. Chrám Molocha je pôsobivý. Herec v úlohe Malecistea robí aspoň trochu dôveryhodnú akciu. Napríklad taký skok z útesu pôsobí aj dnes odvážne a vtedy trikov veľa nebolo. Hannibalov prechod Álp zlyháva technicky. Niečo podobné kopcu a snehu tvorcovia zobrazili, no zvyšok je plátno kina alebo plagát. Hannibalov herec má fyzické a herecké atribúty vojvodcu, ale veľa si ho divák neužije. Vytvorenie rebríku zo štítov je zaujímavé, ale je to len filmové predvádzanie sa, lebo skutočný rebrík by bol v realite oveľa praktickejší, aj keď samozrejme, proti lianiu oleja a smoly z hradieb to môže byť dobrá obrana, len je to oproti rebríku dosť pomalé. Bol tu aj pokus o surrealizmus, ale ten kvalitný nájdeme asi najskôr len v Un chien andalou. Film zlyháva v epickosti scén, čo ponúka, vykreslení postáv, ktoré nedosahujú plnú hĺbku a poňatí udalostí, ktoré nestíha spracovať tak, aby ich divák plne pochopil. Púnske vojny majú určite na lepšie zobrazenie, ako tu. ()
Velkolepé, monumentální, impozantní... Boj o světovládu je jeden z úplně prvních velkofilmů, se všemi vlastnostmi náležejícími onomu označení. Trochu patetické, nabubřelé, přesto epicky rozmáchlé a fascinující svou výpravností. Pastroneho dílo přináší nové dosud nevyužité postupy a své době připravil jistě neobvyklý zážitek, jehož rozměry si dnes v době Pánů prstenů a jiných veleděl můžeme jen domýšlet. Více než devadesátiletá propast mezi námi a premiérou tohoto snímku je totiž, ať se snažíme sebevíc, nepřekonatelná a doba digitalizace, doba jedniček a nul se už dívá jinou optikou než současníci Pastroneho či Griffithe. Přes veškerou bohatost však tento film nepovažuju za nějaký vrchol němé éry - snad proto, že mě nezasáhl tak jako Intolerance (pokud jde o výpravné kolosy) nebo Utrpení Panny Orleánské či Häxan (pokud jde o komornější díla). To je důvod, proč nedávám plné hodnocení. Přesto si ho cením jako jeden z dílčích kroků v dějinách kinematografie, jenž nelze v žádném případě přehlédnout nebo podcenit. ()
Galerie (5)
Photo © Itala Film
![Boj o světovládu - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/063/138/63138729_118f8b.jpg)
Zajímavosti (8)
- Bartolomeo Pagano před svou rolí v tomto filmu pracoval jako přístavní dělník v Janově. (Véča)
- Boj o světovládu je prvním hraným filmem, kde byl použit kamerový vozík (pro pohyb kamery). (contrastic)
- Bartolomeo Pagano pobíral plat 20 lir za každý den natáčení. (Véča)
Reklama