Režie:
Herbert RossScénář:
Hugh WheelerKamera:
Douglas SlocombeHrají:
Alan Bates, George de la Peña, Leslie Browne, Alan Badel, Carla Fracci, Colin Blakely, Ronald Pickup, Ronald Lacey, Vernon Dobtcheff, Jeremy Irons (více)Obsahy(2)
Génius nebo šílenec? Americký životopisný film o jednom z největších tanečníků dvacátého století. Americký tanečník a choreograf Herbert Ross (1927–2001) se i ve své režijní tvorbě věnoval tématům více či méně souznějícím s jeho dřívějšími profesemi – muzikály Sbohem, pane profesore! (1969), Funny Lady (1975) nebo jeho nejúspěšnější dílo, baletní snímek Nový začátek (1977; mj. oscarové nominace za nejlepší film a režii). Do této linie patří také životopisný snímek o tanečníku a choreografovi polského původu Václavu Nižinském (vl. jm. Waclaw Niźyński; 1889–1950), považovaném za jednoho z největších tanečníků počátku dvacátého století. Snímek se soustřeďuje na dva roky jeho života (1913–1915), kdy se Nijinsky oženil s maďarskou aristokratkou Romolou de Pulszky, což vedlo k roztržce s jeho milencem a uměleckým ředitelem společnosti Ballets Russes Sergejem Ďagilevem. V titulní úloze debutoval bývalý sólista American Ballet Theater George De La Peňa. Jeho hereckým partnerem v roli Ďagileva byl významný anglický herec Alan Bates, známý u nás především z filmů Řek Zorba, Zamilované ženy nebo Posel, a Romolu de Pulszky ztělesnila americká balerína Leslie Browneová. V menší roli choreografa Fokina se objevuje začínající Jeremy Irons. (Česká televize)
(více)Recenze (15)
Tvůrci vařili z očekávaných surovin. 1) Klady. Baletní ukázky jsou zajímavé a pro naprostého laika mého typu chvílemi i docela objevné._____ Prostředí je americky velkoryse působivé._____ K vidění snímek nabízí spoustu pěkných kluků._____ 2) Zápory. Ponudnělá režie, tuctové dialogy. A samozřejmě angličtina zvukonemalebně plynoucí z úst rodilých Rusů._____ 3) 24letý americký solistą společnosti klasického baletu American Ballet Theater (jedna z nejvýznamnějších na světě), choreograf a klavírista George de la Peňa (Nižinskij) ve svém hereckém debutu zazářil podobně jako předtím v baletu. Podmanivě okouzlující Peňa pozvedá jinak nevýrazný snímek na úroveň hodnou pozornosti._____ 4) Dále mě zaujali: 45letý Angličan Sir (rytíř komtur Velkokříže od 1996) bisexuál Alan Arthur Bates (choreograf Sergej Ďagiljev, Nižinského milenec), 31letý Angličan Jeremy Irons (tanečník a choreograf Fokin) a 44letý Angličan Ronald Lacey (tanečník Leon Bakst, který nahradil Nižinského)._____ 5) Věk protagonistů uvádím k roku natáčení - 1979._____ 6) Jazykové okénko. Polské jméno Wacław Niżyński bylo a je do ruštiny přepisováno jako Ва́цлав Фоми́ч Нижи́нский, zatímco ve francouzštině (a později i angličtině) se z Václava občas stával Waslav, Vaslav či Vatslav a z Nižinského Nizinski, Nizinsky či Nijinsky. Sám se považoval za Poláka, i když ovšem polsky mluvil špatně. Češtině asi nejvíc konvenuje překlad z polštiny Václav Nižinski anebo z ruštiny jako Václav Nižinskij._____ 7) V popisovaných létech bylo Nižinskému 24 - 26 let. Po vyhazovu z Ruského baletu Nižinskij vystupoval s vlastní společností v Londýně, ale nebyl úspěšný, byl špatný manager. Přestěhoval se do Budapešti, kde bydlel u rodičů své ženy. Jako poddaný ruského cara byl za války internován. V roce 1916 se nakrátko vrátil ke spolupráci s Ďagilevem. Po turné v Jižní Americe se usadil se ženou ve Švýcarsku. Přestal vystupovat a věnoval se choreografii a psaní. Naposledy veřejně vystoupil 19. ledna 1919. Jeho deníky publikovala manželka v roce 1936, plné znění vyšlo až v roce 1995. 30 let své nemoci (schizofrenie) zůstal v péči své ženy. Zemřel 8. dubna 1950 v Londýně na zánět ledvin a je pohřben v Paříži na hřbitově Montmartre (1953)._____ 8) Nižinskij byl nejlepším tanečníkem své doby, měl vynikající techniku a nedostižný výraz. Dodnes je vzorem pro mnoho následovníků._____ 9) Za mě nejlépe se o filmu vyjádřil kritik Richard Schickel v časopise Time: There are times when excesses of good taste become a kind of bad taste, a falsification of a subject's spirit and milieu. This is never more true than when the troubles of a genius are presented in boring and conventional terms. ()
Já jsem docela zklamaná, měla jsem radost, že se někdo rozhodl udělat titulky a můžu se na film podívat, ale kdybych si nepřečetla, že je to z roku 1980, řekla bych, že je to tak maximálně 1950. Všichni strašlivě deklamují, herecké výkony tragické. Je pravda, že u představitele hlavního hrdiny, který je profesionálním tanečníkem, se jedná o první filmovou roli, ale Alan Bates by měl být zkušený herec. Takže třetí hvězda čistě za kulturně historickou osvětu. Třeba se najde někdo, kdo by tenhle zajímavý příběh natočil znova a podstatně lépe. Film by se spíš měl jmenovat Ďagylev a Nijinsky, protože první polovina se Václavu Nijinskému zas až tak moc nevěnuje. Hudba krásná, ale mohlo být i více tance. ()
Celkově film, který určitě doporučuji, alespoň si divák připomene pohnutý osud jedné z legend světového baletu. Co si na filmu nejvíce cením je to, že tvůrci skvěle vystihli dobové baletní obrazy, kostýmy a pasáže, ve kterých navíc Peňa, představitel hlavního hrdiny, nádherně zatančil (Šeherezáda, Faun a další) a kterými Nijinski tak dráždil a někdy proti sobě postavil tehdejší diváky. Dobré herecké výkony (Romola, Sergej, Václav). Jako mínus u tohoto filmu hodnotím vykreslení vztahu Sergeje a Václava. Kde je ta tolik popisovaná vášeň, romantičnost, dramatičnost? Film v tomto nejen, že mi připadná poplatný své době, ale víc, jako by nebyl ani natočen v r.1980, ale někdy v roce 1930. Největším "sexem" v tomto filmu je pusinka přes kapesník, a proto body dolů za jinak baletně skvělé zpracování ... 7877 ()
Spíš zklamání. Film sice obsahuje několik šťavnatých dramatických míst a potěší oko krásnými kostýmy a lokacemi, ale jinak je unavený a natočený hodně postaru. Kamera se skoro nehýbe, celé to spíš vypadá jako práce divadelního režiséra, který si chtěl jednou zkusit i film. Hvězdička navíc za vždy okouzlující primabalerínu Carlu Fracci, kterou známe z fenomenálního seriálu o Verdim. ()
Takže teplí boli prítomní v balete a tanci už počiatkom 20. storočia. Neobvykle otvorená tabuizovaná téma, pri ktorej som sa nestačil diviť, ako môžu o homosexuálnom vzťahu v danej dobe a konzervatívno-kresťanskej Európe vôbec hovoriť nielen samotní jedinci, ale dokonca aj ich okolie. Príbehu chvíľu trvá, kým sa rozbehne, ale dramatickejšie podaný záver už funguje relatívne dobre. V hlavnej úlohe zaujme Alan Bates. Na môj vkus ale príliš dlhočizné zábery na balet a tančeky. ()
Galerie (15)
Zajímavosti (1)
- Natáčelo se od 29. ledna do května 1979 v Anglii, Maďarsku, Francii, Itálii a Monaku. (BMW12)
Reklama