Režie:
Jurij OzerovKamera:
Jiří HošekObsahy(1)
Film přiblížuje fašistický útok na Polsko, vpád do Francie, bitvu o Anglii, přepadení SSSR v roce 1941 a rovněž dění na "tajné frontě" - případ Sorge, Rudá kapela. Tedy: světové panoráma a všechny politické a válečné peripetie tohoto období až po klíčovou událost prvních let druhé světové války - porážku fašistů u Moskvy. Ve filmu nejsou žádné smyšlené postavy, vystupují tu jen reální lidé s konkrétními životopisy. Partyzánka Zoja Kosmoděmjanská a politický pracovník Vasilij Kločkov, rozvědčík Richard Sorge a generál Ivan Panfilov. Mezi výhradně autentickými postavami najde divák vedle prostých vojáků i významné politické osobnosti, jako byli Stalin nebo Churchill. Angažováno bylo celkem 250 herců a mnohým z nich dali maskéři podobu těchto konkrétních historických postav. Boj o Moskvu je především film o velkém hrdinství sovětských lidí. Nezapomíná se zde ani na hoře a utrpení, které lidem přinesla válka. Život je totiž natolik obdivuhodný ve vytváření okolností a situací, že scenáristům již nazítří nestačí fantazie a představivost k jejich vyslovení.
Ruský režisér Jurij Ozerov se proslavil několika válečnými epopejemi (např. Osvobození), vydatně přispěl k "žádoucímu" pohledu na děje druhé světové války, zcela podřízené požadavkům komunistického režimu. První část velkofilmu Boj o Moskvu zachycuje grandiózní boje o ruské hlavní město, končící - jak známe z dějin - porážkou hitlerovských vojsk. Film samozřejmě ohromuje výpravnými scénami, avšak omezuje se na popisné, proklamativní podání. Z české strany bylo poskytnuto toliko technické zázemí, pomocným režisérem byl Otakar Fuka, jenž pořídil i český dabing. Film se zčásti natáčel ve starém Mostě, odsouzeném k demolici. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (68)
Ulhané politické souvislosti a nuda... ()
Jo jo, na tomhle filmu se dá krásně ukázat, jak nesmyslné jsou čítankové poučky. Ve škole, z angažovaných pořadů v televizi, uvědomělí rodiče do nás hustili, jak je důležité a krásné se vzdělávat, neustále ležet v knihách, toužit po vědění. A naopak jak zvrácené a jaká ztráta času je válet se jen tak na pohovce a nezajímat se vůbec o nic. Já pod vlivem těchto pouček jsem se snažil vyzvědět trochu víc informací o Zoje Kosmoděmskaje, a jako jeden z prvních odkazů mi vylezlo tohleto. Ech bóže, z toho se budu dostávat spoustu měsíců, že já radši místo žízně po vědění nehasím žízeň někde v hospodě. Jinak jako film jsem sledoval tak napůl a ještě jen jedním očkem, páč oběma se to moc nedalo. Zaujaly mě určité pasáže, jako výroky že "Rusko se nedá rozumem pochopit, Rusku se musí věřit", a pak taky hezká Stalinova starost, kdy po hlášce jakéhosi pohlavára "musíme z Moskvy evakuovat vědce, všechny ostatní důležité osoby, a i další poklady", prohlásil, bafaje z lulky... soudruzi, musíme hlavně... z mauzolea... evakuovat Lenina! A já mu prostě musím dát za pravdu, Lenin vypadal jako živej, takže by ho Němci určitě pro sichr prostříleli, a pak by byl definitivně mrtvej, už by jeho vizáži nepomohl ani ten Hollandeho kadeřník za sto tisíc eur měsíčně. Na druhou stranu škoda, že nenabalzamovali těch lidí víc, mohli z nich udělat rotu zombie a válka by skončila dřív. ()
Ze začátku to opravdu vypadá jako předčítání z učebnice dějepisu. K mému překvapení dokonce místy ani ne z pohledu "jak by to rudá armáda chtěla", ale tak jak to pravděpodobně bylo. Bohužel těchto míst je poskrovnu, takže mnohem častější jsou scénky s "hodným strýčkem" Stalinem. Masivnost zpracování jako by chtěla říct "nechceme nic zatajit", ale je z dnešního pohledu spíše na škodu. Tento film nakonec lépe dokumentuje normalizační procesy a jejich výklad historie, než samotnou druhou světovou válku. ()
Z filmu sa valí toľko pátosu, ako sme dnes zvyknutí z amerických filmov o hrdinských američanoch, čo oslobodzujú svoje kolónie po celom svete. Taká bola doba a tvorcovia museli urobiť to, čo si vedenie strany objednalo. Len ma prekvapilo, ako sa aj v roku 1985, dávno po prevalení kultu osobnosti, zobrazuje Stalin ako dobrý báťuška družne diskutujúci so svojimi generálmi alebo sŕkajúci čaj s ovocím. Mal by som chuť dať odpad, ale to by si tvorcovia nezaslúžili, lebo sú tam aj dobre zahrané a spracované scény, buď z boja alebo zo života bežných vojakov. A naopak, scény z generálnych štábov sovietskych alebo aj nemeckých sú vrcholom umelosti, aranžovanosti, tie asi režírovalo čisto politické byro a tak sa aj ponechali. Mali by prinášať pohľad do zákulisia, ale dojem je celkom opačný, ani nie dokumentárny, ani nie hraný, celkovo nijaký, len je jasné, že takto to nebolo. Plusom je akurát to, že Nemci hovoria po nemecky, Angličania po anglicky a Rusi v dabingu po česky. Množstvo faktov, čo sa z filmu hrnie na diváka o počtoch tankov, vojakov a samopalov by bolo veľa aj na celú učebnicu dejepisu. ()
Tak takhle vypadá pravý sovětský válečný film? První část je za **, je nudná, prakticky celý film je výčet statistických údajů a pár záběrů na desítky tanků a stovky vojáku z letadla. Stalin je rozvážný vůdce co nepanikaří, Hitler bestie a Rudá armáda tak statečná-až blbá. Za to druhá část je mnohem lepší, skoro ****. Stupidní patos a upravená fakta nahradil zajímavější děj- rozepře ve vedení války, hádky a opravdu místy napínavá režie. Navíc je zde i humor a hláškující Stalin. ()
V našich kinech se film promítal ve dvou téměř tříhodinových dílech: 1) Boj o Moskvu: Agrese, 2) Boj o Moskvu: Tajfun. Otakar Fuka byl jedním ze tří pomocných režisérů, ale není pravda, že pořídil český dabing (jak uvádí oficiální text distributora), režisérem českého znění byl K. M. Walló. ()
Zbytocne. ()
Ozerov zase dostal nějaké ty rublíky a masivní množství techniky a komparzu k dispozici. Pravda - ne tak masivní, jako při natáčení Osvobození. Dá se na to dívat - jezdí tu tanky, střílí se atd...Jinak to probíhá jako vždycky - soudruhuje se tu o sto péro, deformují se dějinné skutečnosti a lže se jako o závod. V jedné obzvlášť bizarní scéně se zdá, že kdyby na frontě nezazpívali do polních telefonů Alexandrovci, tak by se snad ani nevystřelilo z děl - to se musí vidět! A kdybyste si náhodou mysleli, že za počáteční postup nacistů může stalinské vedení a předválečné vražedné čistky v armádě, bude vám to objasněno. Kdepak! Může za to jakýsi nesympaticky ztvárněný plešatý sovětský generál (s knírkem vpravdě hitlerovským) ze Západního frontu...a tak dále a tak podobně... ()
...dobrý. Moc jsem si to nepamatoval z mládí, ale byl jsem velmi mile překvapen. Hlavně tím, kolik toho při natáčení museli zničit, i když je jasný, že to byly vesnice na odpis... ()
Velke zklamani. Snaha o vernou rekonstrukci valecnych operaci pusobi ve vysledku toporne a slepovane. Bojova technika je sice pouzita opet masove, ale odflaknute. Je pochopitelne, ze nemecke historicke modely tanku nebyly k dispozici, ale plechove nastavby na T-34/85 pusobi v roli nemeckych tanku v r. 1941 velmi komicky. Tesil sem se na znamou likvidaci stareho Mostu, tady sem se dockal. Sudetske hrazdene domy v ruske vesnici jsou opravdu k popukani. Stalin je opet rozvazny, moudry, ale prekvapive maly, navic z celeho politickeho vyzneni je citit urcity revizionismus zpusobeny zrejme dobou vzniku. Zkratka Soveti natocili lepsi valecny filmy nez Boj o Moskvu. ()
Po historické stránce je tato série dosti rozporuplná. Jsou zde samozřejmě historické osobnosti, ale také komunistickou propagandou nadsazené postavy (Zoja), Stalin je líčen jako chápající muž, který má občasi i chřipku :) Využití ideologie je patrné při zdůrazňování členství ve straně : chovej se jako komunista, členové praporu domobrany jsou komunisté atd... Tankové útoky jsou působivé, je vidět, že na náklady se nekoukalo. ()
Na stejné úrovni jako Stalingrad. Bohužel kvality Osvobozeni nedosahuje. Film z velké části popisuje krute boje o Moskvu z té menši popisuje začátek operace Barbarosa, nečekány útok a boje o Brestskou pevnost. Z technické stránky boje zvládnuty skvěle, hlavně kamera která boje natáčí z ptačí perspektivy. Příběh je jako u Stalingradu, ten píše historie, to stejné se týká i hlavních postav. ()
Tato sovětská epopej dokazuje, že režisér a scénárista Jurij Ozerov byl mistr svého oboru. Aby ne, když čerpal i ze svých vlastních zážitků. Bohužel komunistická ideologie mu to všechno zprasila, a podle toho to nakonec taky vypadá. Překrucování historie bývalo na denním pořádku. Vždyť nebýt Rudé armády a hlavně soudruha Stalina, kde by jsme teď byli. Stalin tu už však tak není vyzdvihován jako velebůh. Dokonce mu i podřízení opovrhují. Zákulisí v generálních štábech a velitelstvích ukazuje jakých taktických chyb se dopouštělo a jistou nepřehlédnutelnou naivitu. Masové válečné scény jsou nesmírně realistické. Prach, hustý kouř, bláto, výbuchy takové, jaké mají být. Žádné prskavky, jaké známe z amerických filmů. Zkrátka, velkolepá výprava, kterou už dnes, v současných válečných filmech bohužel neuvidíme. Dal bych plný počet bodů, ale již zmíněné zprasení snímku komunistickou ideologií mě nutí dva body ubrat. Ano, jenom dva, protože jinak toto dílo po technické stránce považuji za velmi kvalitní. ()
Nejde ani tak o drama, jako spíš o stylizovanou hranou kroniku z Velké vlastenecké války. Snímek samozřejmě odráží tehdejší sovětskou optiku válečných událostí, stejně jako západní válečné filmy zase odrážejí západní optiku. Každý přístup přikrašluje něco jiného, něco jiného zamlčuje a něco jiného si přizpůsobuje svým ideologickým potřebám. Navíc s časem se optika nahlížení historických událostí v jakémkoliv politickém systému postupně mění a posouvá, přičemž ani nemusí být uniformní. O různé výklady dějin se vědci přou neustále, tak proč ne umělci. Je pouze na divákovi, aby vše nebaštil i s chlupama a dokázal oddělit fakta od fikce či jejich záměrného posunu nebo příslušného přibarvení. Každopádně jde o velkolepou filmovou epopej, která podává hodně plastický obraz válečných událostí, jenž si neškodí občas připomenout, ať už v tomto či jiných podáních. ()
...žiši kriste... To byla rána do lebezně, jako z praku. ()
Zábavná výuka dějepisu a zároveň šestihodinový filmový monument. Scény s tanky či ohromným množstvím statistů jsou úchvatné, nechybí letecké záběry kamery, v tomto směru je to výborné dílo. Jestli mohu něco zkritizovat, tak hlavně přílišnou dokumentárnost, je to zkrátka trochu suché, než aby to divákem opravdu pohnulo. Jednoznačně se jedná spíše o dokument než o film, který hraje na city. Doporučuji zkouknout na čtyři díly (viz "ulož.to"), na CS filmu nyní běželo ve dvou tříhodinových blocích, to už je opravdu pořádná pálka. ()
Nedávám 5* ani tak za film, jako za ten fantastický dabing, který kupodivu firma Filmag nechala!!!! Film tak není pokažený, jako ty dříve vydané, například Blokáda! Poslouchat pány Holého, Řandu, Kanyzu........, to je balzám na duši. Ne pořád ty uřvané hlásky od J. Sypala nebo L. Terše! Pobavilo mě, jak se tvůrci dabingu vyrovnali s tím, že Jiří Holý nadaboval Stalina a asi v polovině 1. dílu tam Jiří Holý přijede jako britský vyslanec! Něco podobného se stalo v seriálu Svědek umírajícího času ve slovenském znění, kdy Milan Kňažko celou dobu dabuje Petra Čepka a najednou se tam objeví jako kat Jan Mydlář! Minirole Hasmana Romana Hájka a bohužel poslední role Jaroslava Drbohlava! Pobavil koncert Alexandrovců přes polní telefony. To nevím, jestli tahle scéna byla podle skutečné události nebo jen propaganda! Na jednu stranu je to obrovská statečnost, na druhou zase neskutečná blbost! Koncertovat za plné palby Němců......... ()
Propagandistické žvásty. Co jiného taky čekat od filmu z roku 1985, na kterém se podílely země tehdejšího SSSR. Je to ostuda, že film založený na lži (i historické) má takto kladné hodnocení. ()
Z hlediska filmové kvality opravdu nic moc ale jak tady čtu některé komentáře tak věřím že si spousta lidí myslí že nás rudá armáda dobyla a ne osvobodila a hned potom napadla přátelské německo vedené Hitlerem. ()
Původně jsem tenhle škvár vůbec komentovat nechtěl, ale poté co jsem byl svědkem útoku Luftwaffe letkou čtyř aerotaxíků L-200 Morava ve formaci, zaskočila mi večeře. Ani nebudu hodnotit obsah, ale jako film je to strašný. ()
Reklama