![všechny plakáty](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w140/files/images/film/posters/000/079/79214_dd59f1.jpg)
Režie:
Vladimír ČechScénář:
Vladimír NeffKamera:
Rudolf Stahl ml.Hudba:
Dalibor C. VačkářHrají:
Karel Höger, Ludmila Vendlová, Zdenka Procházková, Zdeňka Baldová, Svatopluk Beneš, Bohuš Záhorský, Jiří Dohnal, Jiří Steimar, Rudolf Deyl ml., Antonín Rýdl (více)Obsahy(1)
Agitky pronikly do netušených oblastí. Tentokrát je hrdinou malíř, jenž vyznával lidu nesrozumitelné pseudoumění tak dlouho, dokud jej sympatická a samozřejmě uvědomělá dívka nepřivedla na správnou cestu - aby maloval každému pochopitelné obrazy podle regulí socialistického realismu. (oficiální text distributora)
Recenze (22)
Mě dát ty buzny komunistický před dům amplion, aby mi tam nějakej soudruh bek vyřvával, že nástup na letní brigádu je v sedum hodin, tak by mi taky nejspíš jeblo. V tomhle boji jsem byl teda jednoznačně na straně zápornýho hrdiny. Navíc hlavní bičizka v halence barvy špatně vyblitý hrachový kaše, budovatelskej kukuč, prdel jak... no klasika. ()
Veseloherní agitka nebo spíše jakási fraška podle scénáře od V. Neffa o modernistickém malíři-hrdinovi Janu Xaverovi (K. Höger), jenž vyznával lidu nesrozumitelné pseudoumění tak dlouho, dokud jej jedna sympatická a samozřejmě uvědomělá dívka nepřivedla na tu správnou cestu, tedy aby maloval každému pochopitelné obrazy podle regulí socialistického realismu, pro radost všech pracujících. Tak tam namalujeme třeba traktor ne:-)? Panebože, politická karikatura nakreslená na dětské besídce také nemala chybu. Špatný film, Xaverův domek se hodně brzy okouká, křečovité herecké výkony, mdlé a nic neříkající dialogy, nechtěný vtip, filmu na jeho váze nepřidali, na filmu mě tak zaujalo akorát okolí Lužnice kde se to celé tenkrát točilo a částečně Karel Höger. Jako malý kucí se ve filmu objevily Václav Postránecký a Vladimír Pucholt. ()
Růžolící herci v dobové vesnické taškařici o jednom ampliónu. Kdo se nezbláznil po první půlhodince, má vyhráno. A dočká se i Dohnala ;) Co naplat, když i tu jednu kuželku srazil mladý Postránecký. "Když se neví, kudy kam, odnese to ženská." ()
Možná bych byla i milosrdnější, ale už mám dnes jednu agitku za sebou. Tohle se prostě nepovedlo, plytký scénář nezachránila to ani slavná jména. ()
Hrozný blábol. Ani komedie to nebyla, protože se nebylo čemu zasmát, pokud ovšem komedie má splňovat tento atribut. Snad jen jediné větě se ve filmu dalo věřit, jelikož má obecnou platnost nezávisle na režimu, již vyřkl Ferdinand (Svatopluk Beneš) asi 5 minut před koncem :Pokud jde o daremnost, tak se ženské vždycky shodnou. ()
Uznávám, že jako komedie to není vůbec dobré, ale já jsem z toho celá šťastná. Na tom se v diplomce popasu. ()
Podobné tendence - v tlaku na srozumitelnost a "přístupnost" umění vidím i dnes, jen trochu jiný žargon. V. Neff napsal opravdu příkladný papírový scénář. Jisté kvality přeci jen ale snímek má - nejvíce v hereckém výkonu Högerově, Baldové a štěku Steimarově. Film také reflektuje mírné uvolnění režimu - reklama už je dovolená, ba přímo žádaná, ženy už se oblékají a češou více žensky - viz Zdenka Procházková. ()
:-) tři hvězdy dávám za to, že jsem si mohla v barvě užít výborné herce v hrozném filmu a, aniž bych věděla, jak je to možné, že jsem se nenudila... ()
Křečovitá a neumětelská pakárna.. Fóry hrozně šustí papírem, děj se sune kupředu tou nejblbější možnou cestou, pathos střídá naivita... Škoda, protože ten základní motiv "napraveného umělce" měl obrovský potenciál. ()
Takova nezavadna a malo vtipna agitka o naprave abstraktniho akademickeho malire, v malire pokrokoveho. Za Hogera, Prochazkovou, traktor a barevne zpracovani pridavam hvezdicku. ()
Snad snaha navázat na prvorepublikove komedie... Ale nebylo co hrat.... ()
Jak se Xaver polepsil. ()
Pekny holky ve slusne natoceny agitce. P.S.: dal bych ruku do ohne, ze uz jsem komentoval a hodnotil pred lety, ale oboje zmizlo... ??? ()
Karel Hoger jako malir, ktery z pocatku nechape, ze doba je nekde jinde. Posleze procitne a zacne konecne malovat srozumitelne obrazky. Nezapomenutelna je urcite scena, kdy si ziskava mistni deti, kdyz na vesnicke slavnosti kresli detem valku jako oskliveho draka a cela akce se zvrhne v detskou mirovou manifestaci. Velmi zajimava je postava zeny vamp Heleny, s takovou burzojou bych teda zadny bratrickovani nedovolil....... ()
Nejsem zběhlý v tehdejší filmové propagandě, ale tohle vypadá jako kuriozitka. Kdysi avantgardní malíř byl vypuzen začátkem 50. let z Prahy a usídlil se na venkově, kde je ke všem nevraživý a s nikým nevychází (podobně jako Anděl). Přijedou za ním přátelé, kterým na něm stále záleží a on si postupně uvědomí, že má cenu dělat zase pro lidi. Kýč o tom, že v každém lze probudit dobrého člověka. Roztomilé z dnešního pohledu v momentě, kdy malíře velmi popudí, že jeho dílo bylo zneužito pro reklamní účely, ale když vidí, jak se to lidem líbí, vyměkne. ()
Půvabná Vendlová, vynikající komediální výkon Deyla ml. v roli Lojzy z reklamky, perfektní civilní nepřehrávající Höger. Beneš se Záhorským taky výborní. Dokonce i Baldová tentokrát ujde a hodí do placu i dobrej fór: "No to jsem ale magor!" Překrásný obraz Kristiny. Když ho chtěla roztrhnout, skoro se mi zastavilo srdce. Pěkný film o malířích. Takových moc není. Co na tom, že se tam občas zmíní brigáda či závazek, nebo že na vesnické alamaře trčí globus. ()
Fyzické práce v lese nebo malování socialistického realismu? Ne děkuji. Ludmila Vendlová sice zde měla krásné šaty které ji ladily k jejím krásným modrým očím. Ale to je dost málo k jedné hvězdičce. ()
,,Jenomže ty nemaluješ skutečnost takovou jaká je!“ Tato socialistická veselohra má trochu nezvyklé téma. Nejsou v ní ani dělníci, ani rolníci, ani bdělí vojáci, ale umělci. K těm měl minulý režim spíše negativní vztah, protože svobodně pojaté umění lze chápat jako buržoazní a tedy protirežimní. V tomto filmu se snaží převychovat avantgardního naprdnutého umělce Xavera na pravého stoupence socialistického realismu, který by maloval samé traktory a vysmáté úderníky. Je to taková vztahová veselohra s různými nedorozuměními, které jen protahují děj, aby nakonec vše dobře skončilo. Z herců mě nesmírně potěšila Zdenka Procházková, která si zahrála šarmantní a velmi vkusně oblékanou umělkyni, která jako by vypadla z filmů Alfreda Hitchcocka. Jinak má film příjemnou letní atmosféru a poklidné tempo, docela hezky se na něj dívá, pokud si člověk odmyslí spoustu naivity a ideologického balastu. ()
Agitka jak řemen. Hlavně na té dětské besídce. To jsem tedy čuměl, jak to filmaři zlým kapitalistům opět nandali! Ale vážně. Snímek je takový nijaký, ani kočka ani pes. Ale dá se na něj dívat, možná už jen kvůli záběrům krajiny. ()
jedna hvězda za Karla Högra, nudná agitka z trapné doby. Jak se všichni sejdou na brigádě v lese.... Brrrrr ()
Reklama