Režie:
Cord JeffersonScénář:
Cord JeffersonKamera:
Cristina DunlapHudba:
Laura KarpmanHrají:
Jeffrey Wright, Tracee Ellis Ross, John Ortiz, Erika Alexander, Leslie Uggams, Adam Brody, Keith David, Issa Rae, Sterling K. Brown, Myra Lucretia Taylor (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Frustrovaný spisovatel, který už má po krk toho, jak se mainstreamová média opírají o „černošskou“ zábavu a urážlivé stereotypy, se rozhodne napsat vlastní obskurní „černý“ román. Ten ho přivede až k jádru pokrytectví, kterým tak pohrdá. (Prime Video)
Videa (14)
Recenze (65)
(6/10). American Fiction bych zařadil mezi filmy, které jsem si pustil pouze z principu. Tento snímek byl totiž nominovaný na Oscara v hlavní kategorii, takže mi moje tradice zhlédnout všechny filmy z této kategorie před začátkem ceremoniálu nedovolila tento snímek vynechat. Občas tohoto rozhodnutí lituju, protože bych tento v mých očích nezajímavý snímek mohl vynechat. Očekávaní byla na bodu mrazu a s prvními minutami jsem opravdu proklínal Akademii za to, že tento snímek vybrali a já se na něj teď musím koukat. S přibývajícími minutami se však naštěstí začalo blýskat na lepší časy a snímek se mi začal pomalinku zavrtávat pod kůži. Bylo to hlavně kvůli nepředvídatelnému ději, který mě dokázal udržovat neustále v pozoru. Zvraty, které přišly opravdu nečekaně mě dokázaly zaháčkovat a já jsem začínal přistupovat na hru debutujícího režiséra. Svůj podíl na tom měl samozřejmě i představitel hlavní role Jeffrey Wright, který z mé strany nepatří mezi nejvyhledávanější herce, ale tato poloha mu sedla. Snímek hodně zvedala romantická linka, která byla sice lehce na pozadí, ale pro mě se stala středobodem tohoto snímku. Téma černošského etnika je docela častým tématem oscarových snímků, takže se vůbec nedivím, že tam i letos jeden musel z povinnosti být. Snímek krásně ukazuje, jak je dnešní společnost (hlavně ve Spojených státech) nastavená a že bílé části populace stačí pouze to, aby si odškrtli potřebná políčka ve vlastním seznamu a příjemný pocit zadostiučinění je na světě. Chápal jsem motivace postav, ale co mi dosti zvedlo mandle byl samotný konec. Chápu, že se snímek snaží být nekonvenční a závěr je toho jasným důkazem. Mi osobně tento typ konce vůbec nesedl a naopak zanechal v ústech nepříjemnou pachuť. "I'm happy you're not white. - Me too." ()
Potenciál to mělo obrovský, ale zpracování hodně pokulhává. Mimochodem nominace na Oscara, včetně filmu roku, jsou hodně mimo. Děj se točí okolo vyhořelého spisovatele, který pod pseudonymem napíše knihu o černošské tematice, kterou považuje za odpad. Karty se obrátí v momentě, kdy o ni projeví zájem vydavatelství a z vtipu se stává výnosný byznys. Náš autor tak má velké dilema – vydělat velký balík nebo se držet svých zásad a nabídku pohřbít? ()
Trefná a ne úplně hloupá dramedie se satirickým nádechem ve které seriózní spisovatel napíše pod pseudonymem uprchlého trestance “černý” brak plný stereotypů, aby všem ukázal že tohle rádoby umění nemá šanci na úspěch. Jenže to co bylo myšleno původně jako vtip a snaha ukázat co všechno je špatně se stane velmi úspěšné a vtáhne to hlavního hrdinu do soukolí dalších stereotypů a pokrytectví. Osobně se mi líbilo jak se tvůrci snaží trefovat do dnešní doby, kdy je mnohdy velmi hloupým výtvorům (které ani sám autor nemusel myslet vážně) přisuzován nějaký přesah a přidaná hodnota, přičemž v těch dílech vůbec žádná není a jde mnohdy jen o nafouklou bublinu. Na druhou stranu bych si ale uměl dost dobře představit že by to celé mohlo být ještě o něco drsnější. Na debut jde rozhodně o zajímavý kousek, nicméně je na něm vidět že se režisér držel při zdi a v mnoha ohledech si ukousl moc velké sousto. Je každopádně dobře, že podobné filmy vznikají a nejlepší by bylo kdyby American Fiction pootevřelo dveře dalším podobným, kterého se nebudou bát do toho šlápnout víc…70% ()
Jeffreyho Wrighta jsem měl vždy moc rád a tady opět ukázal že na svých bedrech dokáže v pohodě odtáhnout celý film. Určitě bych se k Americké fikci nikdy nedostal, kdyby nebyla nominovaná na Oscara. Tedy položku Afroamerický zástupce považujme tímto za obsazenou. Závěr mě přišel hodně Kaufmanovský. 65% ()
Galerie (11)
Zajímavosti (9)
- Obsadenie Miriam Shor do úlohy knižnej redaktorky je zrejme poctou za jej dlhodobú úlohu v podobnej role v televíznom seriáli Znovu 20 (od r. 2015). (Arsenal83)
- Film sa natáčal v Bostone a Scituate (Massachusetts, USA) od decembra 2022, pričom na scéne boli dodržiavané bezpečnostné opatrenia proti COVID-19. (Arsenal83)
- V 15. minutě se Monk (Jeffrey Wright) dívá na film Zbohatni nebo chcípni (2005). (jirikzaboj)
Může být American Fiction nenápadným černým koněm letošní oscarové sezóny? Od roku 2021 se v kategorii ,,Nejlepší film´´ na Oscarech pravidelně nachází 10 filmů, jedná se navíc o kategorii, kde hlasuje každý člen Akademie (okolo 9500). Větší počet nominovaných sebou pochopitelně přináší též menší pravděpodobnost výhry, přesto se American Fiction zvládlo do oscarové TOP 10 dostat. A k tomu si odnést také nominaci za herecké výkony Jeffreyho Wrighta a Sterlinga K . Browna, nejlepší adaptovaný scénář i hudbu. Nevyhnutelně se přesto bude nabízet otázka, zda American Fiction přeci jen na Oscarech není tak trochu navíc. Celovečerní režijní debut zkušeného televizního scenáristy Corda Jeffersona film, který film natočil dle knihy Erasure od Percyho Everetta a sem tam padne, že by snad na Oscarech mohl v kategorii ,,Nejlepší adaptovaný scénář´´ porazit Barbie Grety Gerwig i Oppenheimera Christophera Nolana. Této pověsti se nejde moc divit, American Fiction se totiž rychle projeví jako šikovná satira, která do velké míry zvládá předat poselství o tom, že má člověk nejspíš zůstat sám sebou a žít život dle vlastního úsudku. Za poslední roky vzniklo málo filmů, které by ke kontroverzní historii Afroameričanů přistupovalo s takovým nadhledem, tohle komediální drama zvládá být komedií i dramatem zároveň. Postava Monka reflektuje umělce, který realizuje něco prvoplánového, do jisté míry hloupého a bez hlubší přidané hodnoty, omylem se ovšem stane daná věc úspěšná, chválená kritiky a začne být vnímaná nejen jako seriózní, ale také se v ní hledají přidané hodnoty, které ovšem nepochází z hlavy autora zdrojového díla. Zde se projeví satirický obsah samotného filmu, který se nebojí rýpat do uměle přidávané umělecké hodnoty, zákoutích filmového průmyslu i souboje autora se sebou samým. Jeffrey Wright zvládl zapůsobit už v roce 1996, kdy se ve filmu Basquiat předvedl jako stejnojmenný komplikovaný malíř. Po 28 letch se dočkává své 1. oscarové nominace, která je jistě zasloužená, protože jestli Americká beletrie na něčem stojí, je to právě výkon Wrighta. Je to velmi chytré a zvládá to pracovat se všemi těmi urážlivými rasistickými stereotypy, které Ameriku neopustili ani dávno po smrti Abrahama Lincolna a Martina Luthera Kinga a ani po zvolení Baracka Obamou prezidentem po dvě období. Skrze všechen svůj obsah je chvílemi možná American Fiction až příliš chaotická, kromě osobní roviny Wrightova Monka a vyrovnávání se z nevyzpytatelnými následky jeho náhle zprávy je tu jeho bratr Cliff, který čerstvě vyšel ven se svou homosexuální orientací, Monkova vážně nemocná matka Agnes v podání Leslie Uggams i nějaká ta rodinná tragédie. V jádru je ovšem pořád Monk, jehož literární tvorba je odmítaná, protože je ,,málo černá´´, proto i v rámci provokace se součástí Monkovi tvorby stanou drogy, gangy a motivy, které jsou na hraně urážlivosti vůči afroamerickému publiku. A najednou se Monk dočká slávy, kterou ani nečekal, čistě pouze proto, že se rázem oddává všem těm afroamerickým stereotypům. A to ještě ani nedošlo ke zmínce o Stagg R. Leighovi. Zvládá to být vtipné skoro až na provokativní vlně, kdy zamrzí, že si Jefferson chvílemi možná ukousává až příliš velké sousto, které nemůže za žádných okolností polknout celé. Na jedné straně se zda nachází ono rýpání do tlaku na afroamerické tvůrce, na stranu druhou je tu rodinná linka s nemocnou matkou, čerstvě otevřené homosexuálním bratrem oddávajícímu se nezávaznému sexu a drogám. Právě konfrontace dvou bratrů ve finále přináší největší emocionální náboj (Sterling K. Brown si pro oscarovou nominaci došel právem), dost možná ještě větší nežli snaha filmu nasadit divákům zrcadlo, které je má dohánět k zamyšlení nad přístupem k rasistickým stereotypům. Jen je možná všeho, co chce film říci, až příliš, proto dost možná i v závěru i přes sofistikovanou tečku nastane lehký dojem, že se Americká beletrie nechtíc rozpadá. Přesto je American Fiction alespoň filmem, který působí jako film své doby. Žijeme v citlivé době, která se snaží odvádět pozornost od rasových stereotypů, více a více se začíná projevovat Cancel culture, filmový a v podstatě i literární průmysl se i díky tomu více a více utíká v pasti, přičemž právě tuto zdánlivou past zvládá American Fiction věcně zpracovat. Jak se navíc v průběhu ukazuje, největším nepřítelem Monka není průmysl, ale dost možná on sám. Trávit čas s Monkem je díky tomu rázem těžší a chvílemi i do jisté míry nesnesitelné, Wrightův působivý výkon ovšem svádí k tomu vydržet s tímto morálním antihrdinou vydržet až do konce. A výsledek přeci jen přináší nějaké to ovoce. On i ten soundrack (bílé) Laury Karpman těžící z africké subkultury do jisté míry dělá svoje. American Fiction rozhodně není černobílou záležitostí, na jednu stranu zvládá vzdát poctu afroamerické tvorbě, na tu druhou stranu do jisté míry i dost možná varuje před smyčkou, která se většími boji za politickou korektnost a zamezení rasových stereotypů, stahuje nejen nad zábavním průmyslem. I když tak American Fiction rozhodně nepatří mezi největší oscarové kandidáty, jedná se o film, který by mohl za pár let v divácích slibně rezonovat. A do jisté míry i dost možná něco předpovědět. Sterling K. Brown už dle svých slov ví, že prohrál boj o Oscara s Robertem Downey Jr., celkově nejsou kurzy u American Fiction nejsilnější a celkově se může zdát, že jde do jisté míry skutečně pouze o film do počtu. Svůj cíl ovšem American Fiction zvládne splnit a minimálně se jedná o adekvátně ambiciózní a adekvátně chytrý film.... () (méně) (více)