Režie:
Victor HalperinScénář:
Garnett WestonKamera:
Arthur MartinelliHrají:
Bela Lugosi, Madge Bellamy, Joseph Cawthorn, Robert Frazer, John Harron, Brandon Hurst, Clarence MuseObsahy(1)
Mladý milenecký pár, Neil Parker a Madeleine Short, se přijíždí na Haiti vzít. Jsou uvítáni svým známým Charlesem Beaumontem, v jehož domě na plantáži jsou ubytováni. Vše by mohlo, i přes obskurní zjevy z přilehlých strání, vypadat idylicky. Naneštěstí je Charles do Madeleine zamilován, a proto se po jejím odmítnutí neštítí ani podání ruky zdejšího voodoo mistra, se kterým uzavře vratkou dohodu, v níž je mu přislíbena Madeleinina ruka. Po tom, co bude prozatímně označena za mrtvou, aby se zbavili Neila, má být opětovně přivedena mezi živé a stát se Charlesovou láskou. Ovšem temný baron Béla Lugosi a jeho zombie služebnictvo má úplně jiné plány, poté co kráska zavře oči... (Sfinkter)
(více)Videa (1)
Recenze (50)
Jste-li milovníky zombíků, potažmo tohoto subžánru celkově, rozhodně zde nečekejte rozpadající se mrtvoly či ultra rychlé nemrtvé, kterým po stovkách bude muset čelit hlavní hrdina. To ani omylem. Zde jsou presentováni jako obyčejní lidé, kteří přijdou o svou vlastní vůli za pomoci voodoo rituálu a zakázaného prášku. Navíc je v poslušnosti drží až hypnotizující pohled Bely Lugosiho, který se své role zhostil opět bravurně. Ani se nakonec nedivím, že dlouho hořce litovat toho, že si nechal tak „málo“ zaplatit (800 dolarů). Celkový rozpočet tohoto filmu byl 50 000 dolarů. Kromě představitele hlavního padoucha si zaslouží velké uznání i práce kameramana. Nádherné černobílé snímání okolí, hřbitova, ruin i nejrůznějších hrátek se stíny dopomohlo k navození zajímavé atmosféry a nepotřebovali k tomu ani přemíru násilí a vymazlené speciální efekty. Jen ten samotný závěr byl poněkud rozpačitý a dle mého ne moc vydařený. Spíš bych ho označil až za směšný, ale to musíte posoudit sami. Bílá Zombie však navždy zůstane nesmazatelně zapsána do historie hororového žánru, stejně jako se Bela Lugosi stal za celou svou kariéru jeho legendou. Ač mladší generace budou tento film zřejmě považovat za nudný a nepříliš záživný, já v něm vidím skvostný klenot, i když by se na něm pár chybiček určitě našlo. 70% ()
Škoda jen, že vrcholné scény přicházejí už na začátku a postupně se z filmu vytrácí atmosféra. Vrcholem je pro mě scéna, kdy Beaumont přichází za nekromantem Lugosim do mlýnu na cukrovou třtinu plného oživlých mrtvol. Lugosi je démonický čaroděj a jeho nemrtví sluhové jsou docela děsiví. Je tady vidět, že z masky zombie nemusí nutně odpadávat odumírající tkáň. Aby maska působila strašidelně stačí vytřeštěný pohled, temně podbarvené oči, bledá pleť a strnulý pohyb. Vypadá to patřičně efektně. ()
Mladí snoubenci Neil Parker a Madeline Shortová přijíždějí na pozvání do Západní Indie, přesněji na Haiti, za majitelem plantáží, Charlesem Beamontem, který jim slíbil uspořádání svatby. Jeho pohnutky jsou však daleko temnější, jelikož se sám, při náhodném setkání, do Madeline zamiloval. Již úvodní scéna nenechá diváka na pochybách, že mladý pár na ostrově štěstí nečeká. Jejich kočár musí zastavit, jelikož na cestě probíhá pohřeb. Proč? Domorodci se bojí lupičů mrtvol, a tak pohřbívají své blízké na veřejných místech, kde je uloupení těla obtížnější. Hned poté se setkají s tajemným mužem Murderem Legendrem (Bela Lugosi), kterému padne Madeleine rovněž do oka. Legendre vlastní mlýn na cukrovou třtinu, kde pro něj pracuje armáda nemrtvých, a majestátní hrad na skále u moře. Přesvědčí Beamonta, aby ho nechal z Madeleine udělat pomocí voodoo zombie, a tak s ní mohl zůstat navždy, jelikož ona je zamilována jen do Neila. Legendre má ovšem vlastní děsivý plán. Působivá černobílá kamera snímá temné exteriéry hřbitova a krajiny, ale i výtvarně nádherné gotické interiéry hradu. Zajímavou scénou je moment, kdy se zoufalý Neil opíjí a truchlí nad ztrátou manželky a hosté s tanečníky v restauraci jsou jen stíny. Zombie zde ještě nejsou krvelačnými zrůdami, ale výhodnou pracovní silou, co připomíná otrokářství. Jejich bezcennost ukazuje scéna pádu jednoho z nich do mlýna. Samotný příběh připomíná Tajemný hrad v Karpatech (J. Verne), ovšem zde se divák dočká šťastného konce. Na maskách a líčení se podílel Jack Pierce (Dracula 1931, Frankenstein 1931, Mumie 1932, Werevowolf of London 1935 aj). Démonický Lugosi se snaží ovládat všechny na plátně i diváky před ním svým uhrančivým pohledem. Klasický snímek dnes osloví především žánrové fanoušky, vyzdvihnout je ale třeba kromě příběhu i novátorskou kameru. ()
výtvarně skvostné, příkladně naivní a prototypické v celé řadě směrů. White Zombie bych především ale doporučil zhlédnout coby názornou ukázku, jak je vyprávění - tehdy velmi inovativního, zatímco zpětným pohledem velmi konvenčního - narativu podmíněno dobou a kontextem vzniku, především tedy postupnému přizpůsobování filmařů na nástup zvuku. White Zombie zvukovým filmem je, a přeci se v mnoha směrech více podobá snímkům předšlé éry. zatímco klasický hollywood záhy přesune tíži téměř vší narativní informace na dialog, White Zombie stále vypráví spíše obrazem a k tomu účelu koncipuje relativně důmyslné výtvarné pojetí akcentující střihovou skladbu, významotvorné prvky mizanscény a především expresivní výkony herců, pričemž vystupování Bely Lugosiho v jeho roli "mistra loutkáře" ovládajícího tlupu zombies je snad ještě démoničtější, než v jeho nejslavnějším Draculovi. v paměti diváků nejspíše utkví zejména záběry, v nichž hypnotizuje své oběti. podobně jako v roli Drákuly využívá hlavně křečovitých gest a uhrančivých pohledů. detaily očí, kdy zbytek tváře zakrývá maska, a ostře nasvícené oči díky tomu budí dojem zlověstné vnitřní záře, vyvolávají znepokojení dokonce i s dnenším odstupem. vedle toho patří zvláštní ocenění i stránce trikové, hlavně tedy působivému využití matte maleb pro záběry krajin a interiéru strašidelného hradu - nemít tak silný odpor k floskulím, byl bych v pokušení hovořit o "pastvě pro oči". s tím souvisí také na svou dobu nebývalá práce s hloubkou záběru. díky tomu všemu - a mimoto třeba také díky hudbě - jsem během sledování občas bezděky nabýval dojmu, že nesleduji ani tak archaický americký horor jako spíše ztracený klenot filmového expresionismu. ()
Kultovní horor s opravdu ďábelským Lugosim. Také bych měl výhrady k úplnému závěru filmu, který působí trochu hloupě... Totiž nevěřím, že by se zombie jedna za druhou vrhali do propasti jenom protože jim hrdina uhne. No nic s tím se musí u starých hororů počítat, jinak povedený film. A nejen to ostrovní prostředí mi podezřele připomínalo Fulciho Zombi II... ()
Galerie (40)
Zajímavosti (10)
- Ačkoli film realizovala malá produkční společnost, probudila Bílá zombie senzační zájem o haitskou magii, k čemuž přispělo vydání stejnojmenného bestselleru a broadwayská adaptace. (Petrus1)
- V roce 1932 se také v New Yorku začala hrát divadelní hra s názvem Zombie. Autor hry Kenneth S. Webb se soudil s producenty Bílé Zombie bratry Halperinovými o autorská práva. Halperinovi vyhráli. (liquido26)
- Legendární Bela Lugosi byl pro své podivínství a historky o všem možném, mimo jiné i o svérázných milostných praktikách, považován za skutečného upíra. Fanouškům vampirismu ještě přidalo to, že se Lugosi ve filmech ze zásady nikdy nezubil. Ve White Zombie však omylem ukázal své- skutečné- prodloužené tesáky. Za tento nepovedený střih, který diváci rozhodně neměli spatřit, byl vyhozen střihač a pokutou potrestán i režisér. (Alfréda)
Reklama