Obsahy(1)
V nacistickém Německu byla roku 1943 natočena výpravná rekonstrukce námořní katastrofy z roku 1912. Kvůli silně zaměřené propagandě zde ředitel společnosti White Star Line Bruce Ismay (Ernst Fritz Fürbringer) vystupuje jako zákeřný Žid, který havárii zaviní svou chamtivostí. Film se snaží ukázat rozpínavost britských kapitalistů. Snímek natáčel režisér Herbert Selpin, který však byl uvězněn, o dokončení se tedy postaral Werner Klingler. Promítal se pouze v okupovaných zemích včetně protektorátu Čechy - Morava. (mahler)
(více)Videa (1)
Recenze (21)
Jednoznačně nejhorší film o Titanicu. Jediné co zde stojí za zmínku, jsou efekty, které sice také nejsou bůhvíjaké, ale je to to jediné, co zachraňuje tenhle blábol od odpadu. Celé je to suché jak saharská poušť za pravého poledne a ten příběh tomu "nasadil korunu". Samé ekonomické kecy o koupi akcií a scéna s loupeží mi tu přišla naprosto zbytečná. Výborně je tu však zachycená arogance Bruce Ismaye, což je pro mě malé plus, ale co se týče posloupných událostí, faktů a reality, tak otřesné. Málem jsem díky tomuto "filmu" přišel o svou posedlost Titanicem. 10% ()
Nacistická propaganda, řeknete si. Nicméně vypadá to, že Herbert Selpin do filmu vložil i částečnou kritiku 3 říše.Jestli to byl úmysl, nebo jen přirozený sled věcí se již nedozvíme. Ve filmu mě zaujala tajemná a pro všechny nedostupná postava Sigrid Olinské, samozřejmě postava Johna Jocoba Astrora (který dostal ze všech filmových verzí nejvíce prostoru právě zde) a naprosto neuvěřitelný Hans Nielsen. V porovnání z prvním důstojníkem Petersenem je Mirek Dušín nevychovaný fracek co po nocích vykrádá letní chatky a z nudy je podpaluje. ()
„Peníze jsou jediná hodnota, v kterou věřím.“ Tak tenhle film ji (propagandistickou podstatu) má jak z praku. Líčí Anglii jako tu nejzkaženější ze všech zemí a snaží se pošlapat její pověst jakožto královny moří (britští lodní experti svému řemeslu ani trochu nerozumí, námořníky zase „zdobí“ nespolehlivost a neschopnost). Briti (a v těsném závěsu Američani) jsou vychytralí, ziskuchtiví, sobečtí, zbabělí, uplácející a ovládá je jejich hluboce zarytá touha po penězích. Vyvracuje se pověst Britů-mužů jakožto gentlemanů, ve skutečnosti upřednostňují obchod před svými ženami a těm jde pro změnu jenom o luxus-šperky jakožto proměněné peníze. Nižší třídy také nezůstanou ušetřeny, jsou líčeny jako přízemní skupiny primitivů, které ovládají jejich pudy (souboj s noži, nemravný tanec). Aby se všechny „typicky“ britské špatné vlastnosti ještě zdůraznily, je proti nim postaven pravý německý důstojník. To je (nečekaně) prototyp všech ctností. Maximálně zodpovědný, dodržuje paragrafy a rozkazy od svých skutečných nadřízených (i ty špatné) a plní je okamžitě a bez váhání. Dokáže vést ostatní a jednat v krizi. Na druhou stranu je ochotný částečně ustoupit a snížit se i k rozhovoru s pochybnou ženou, pakliže to může vést k záchraně. Přitom ale má také srdce (tedy jenom pro ty ženy, které prozřou a chtějí se změnit) a samozřejmě hrdinství je jeho přívlastkem (naprosto samoúčelná scéna s uvězněnou holčičkou-zřejmě jediným dětským pasažérem zhmotnivším se odnikud). A s tím souvisí i romantika, poněvadž skutečnou lásku mohou přece prožívat jenom zrozenci vyvoleného národa („dojemný“ obyčejný německý pár, který se v okamžiku paniky zachová tak jak má a svorně ruku v ruce vyčkává). Příběh samotný je velmi nezáživný. Divákovi se stále vtlouká do hlavy, že britským pasažérům jde jenom o peníze a německému důstojníkovi o bezpečnost, na což je upozorňován pořád dokola. Samotný proces potápění je směšný. Zpočátku všechny zachvátí neuvěřitelná panika, přestože loď setrvává ve víceméně stejné poloze i stavu (pouze pár záběru na přívaly vody v podpalubí). Pak se ovšem najednou začne naklánět a potápět, jenže „trvání“ tohoto procesu se skoro ani nedá počítat na desítky sekund (naloďování do záchranných člunů je také odbyté-divákovi se v jednu chvíli tvrdí, že už všechny odpluly a po chvíli najednou vidí, jak se další z nich spouští do vody). A ke konci se ještě nezapomene připomenout, jak moc jsou britské soudnictví a námořní vyšetřovací komise prohnilé. Překvapilo mě pouze, že z rasového hlediska se držel film až podivuhodně při zemi. Nejbohatší a také nejsobečtější cestující je sice samozřejmě Žid, nejprodejnější britská žena zas až podezřele připomíná cikánku, ale to je vlastně vše. Tak či tak mi to vychází na 2*, za občasnou nechtěnou směšnost a vcelku zdařilou výpravu. "Smrt 1,500 lidí zůstává neodčiněna a je věčným odsouzením Anglie kvůli její honbě za ziskem." ()
Čo na tejto verzii veleznámej námornej katastrofy zaujme najviac, je výborne napísaný scenár, dejové línie ( a aj tá ,,hlavná,, katastrofická ) sú strhujúce a niekoľko vedľajších motívov, si ´´požičal´´ aj o vyše 50 rokov neskôr beťár Cameron do svojho oscarového opusu. A verte mi, tie motívy sú neprehliadnuteľné. Čo je takisto neprehliadnuteľné, je vizuálna stránka diela, ktorá je vďaka štedrému rozpočtu od Goebbelsa ( 4 milióny ríšskych mariek, čo v tej dobe predstavovalo jednu z najväčších súm poskytnutých na film a to celosvetovo ) perfektná. Výprava, triky, kostýmy, akčné scény. To všetko je na veľkej profesionálnej úrovni. Náckovia si teda dali naozaj záležať. ()
Na dobu a okolnosti vzniku po technické stránce solidně natočený, ovšem nacistickou propagandou nechutně zprasený katastrofický film, jenž vykresluje Brity jako ziskuchtivé úplatkářské zlosyny, kteří jsou pro libru schopni jít přes mrtvoly. Samozřejmě jediným kladným hrdinou je skálopevný a spravedlivý německý důstojník, vybavený kamennou tváří a propagandistickými průpovídkami. Bohužel i když se člověk snaží oprostit od tohoto přesvědčování a jen sledovat příběh, děj snímku není postaven vůbec poutavě a polovinu scénáře se řeší akcie, dluhopisy, peníze a šperky, což diváka zrovna dvakrát nechytne - katastrofické události jako by se poté děly jen na pozadí jakéhosi finančního dramatu. Celkově pak tedy nacistický Titanic představuje spíše filmovou kuriozitu než skutečný divácký zážitek. ()
Galerie (24)
Photo © Tobis Film
![Titanic - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/863/161863897_26d1ea.jpg)
Zajímavosti (14)
- Cap Arcona, použitá pro tento film jako Titanic, byla v závěru války použita jako "plující bomba". Dne 3. 5. 1945 v rámci ničení důkazů o nacistických zločinech bylo na její palubu naloděno na 5000 vězňů z vyhlazovacích táborů. Zároveň ji SS naplnila hořlavými plyny a zápalnými bombami. Poté byla vyslána na moře, aby byla potopena spojeneckými letouny RAF. Ti na loď skutečně zaútočili, což mělo za následek přes 4 500 obětí, což třikrát převyšuje počet obětí na Titaniku. Přežilo jich necelých 350. (Nach)
- Pro kompars byli použiti němečtí vojáci. (Nach)
- Podle poválečných výslechových protokolů herečky Adiny Mandlové byla táž oslovena Tobisfilmem s nabídkou role ve filmu Titanic. Mandlová roli odmítla, prý pro „proněmeckou tendenci filmu“. (Přemek)
Reklama