Režie:
Jesús FrancoScénář:
Harry Alan TowersKamera:
Manuel MerinoHudba:
Bruno NicolaiHrají:
Klaus Kinski, Romina Power, Maria Rohm, Rosemary Dexter, Akim Tamiroff, Mercedes McCambridge, Serena Vergano, Harald Leipnitz, Horst Frank, Sylva Koscina (více)Obsahy(1)
Erotická fantazie Justine z pera Markýze de Sade.
Siroty Justine a její sestra Juliette odcházejí z kláštera do Paříže. Juliette skončí v nevěstinci, Justine se pokouší hledat štěstí jinde. Je však nucena svá místa působení opouštět jen díky mužské chlípnosti a své důvěřivosti. Nakonec však najde lásku.
(RetroMan)
Recenze (12)
Film vypráví příběh o mladé dceři zesnulého šlechtice, kterou cesty osudu rozdělí od své sestry a sama se potýká se situacemi, které ji zrovna radost nepřínášejí, spíše naopak, zažívá muka, trápení, bolest a nepravosti. Samotný koncept příběhu je dost laciný, ale když se mladá Justine dostane z jednoho trápení, vy si vydechnete a záhy se dostane do druhého a pořád se to opakuje...ve mně to zanechalo takový ten pocit soucítení, i když o herectví se moc mluvit nedá. Hercům chybí to pravé charizma, a hlavně Justine, která je hlavní postavou, mi místami dost lezla na nervy svým neherectvím. Další vadou mi přišla kamera, která se až moc soustřeďovala na pohledy skrz něco, přes co buď nevidíte vůbec a nebo jen letmo. Zbytečné...jen to trápí divákovo oko a také duši, když by vynechání těchto scén skrátilo přehnanou stopáž o dobrou čtvrt hodinu. Ale i tak na tom filmu něco je a i když kritizuju, nenechalo to ve mně ani zdaleka pocit, že za nic nestojí. Spíše to koliduje s neherectvím, kamerou a dějem. Asi tak... ()
Čekal jsem horší výsledek, ale film mě skutečně zaujal, vlastně mě k němu přitáhl tak trošku samotný skvěle vyhlížející plakát. Ze všech Marquis de Sadeů, Justinií a Juliett, je tato románová verze od Franca (mimochodem jeho první, on se ji věnoval poměrně často) asi ta nejlepší, co jsem zatím viděl. Co do žánru, tak jistě je to drama nebo spíš taková lehčí erotická fantazie. Děsivě vyhlížejících hororových prvků, perverzit, sex. deviací, orgií a jiných šíleností tam zas tolik nebylo, a když už, tak jen v decentních náznacích, tento žánr je tu tedy lehce mimo. I když ten začátek? Co mě na filmu zaujalo? Tak jistě samotný příběh, příjemně znějící hudba (Bruno Nicolai) à la Angelika - skutečně, ďábelský Jack Palance, ladné křivky Justine a Julliette a nakonec i samotný Marquis De Sade (Klaus Kinski). Jak já mu tuhle roli záviděl a on se zajisté pak nenudil:-) Určitě stojí za zhlédnutí, béčkový režisér Franco příjemně překvapil, nádherné pestré kostýmy, kulisy, film je zasazen do příjemných interiérů i exteriérů zhruba z konce 18. století. ()
Ak budú naďalej fungovať školské kino predstavenia, prihováram sa za púšťanie Justíny z režisérskej dielne Jesúsa Franca ôsmakom, deviatakom na základných školách a stredoškolákom. Popri základnej rámcovej vedomosti o literárnom diele markíza de Sade, získajú poučný zážitok o rôznych prístupoch dievčat k cnosti, o prevažujúcom prístupe mužov k ženám, i o o vzácnych výnimkách, umožňujúcim stavať konštrukty o morálnom a čestnom prístupe k biednym a strádajúcim. V neposlednom rade získajú študenti náhľad na skutočné chovanie a morálne zameranie podnikateľov, duchovných, šľachty a kupliarov. Neraz realizujúcich vzájomne zastupiteľné, či nerozoznateľne podobné úlohy v spoločnosti. A v neposlednom rade sa môžu žiaci oboznámiť s povahou práce opôr spoločnosti, predstavených ramenami spravodlivosti - policajtami, sudcami, a vládnymi úradníkmi. ()
No teda docela slabota... Justina i Julieta jsou charakterově dobře obsazené a z filmu jde cítit, že tvůrci aspoň z části pochopili de Sadův břitký "humor"-to jsou ale jediné pozitiva a ve všem ostatním film selhává. Herecky je to těžce podprůměrné a ani to být jiné nemohlo, když tady se většina záběrů jela evidentně bez většího zkoušení a hned na první dobrou(i když většinou dobrá nebyla). Režie je naprosto žalostná. Franco evidentně vůbec neví co dělá, používá hloupé a nehodící se nápady. Chytrou předlohu plnou kousavé a podvratné filosofie jen parafrázuje a degraduje jí na pouhou atrakci bez atrakce, protože ani to prvoplánové prcání se zde nekoná. Černý kůň filmu (a jediné závažnější lákadlo) Klaus Kinski v roli Marquise je pomyslně zabit už na začátku, kde ho rejža nechává chodit po cele, tvářit se strašně rozervaně a že jim jako něco moc moc zmítá, do toho pořád dokolečka bručí hrozně dramatická hudba a kameraman to celé ještě více prasí věčným a nesmyslným zoomováním a rozmazáváním do prázdna a zpět(asi velké umění nebo co). Chudák Klaus....... Prostě NE! M.d.Sade byl sice svým způsobem magor, ale vnímat a interpretovat jeho dílo jako béčkovou lechtivou chujovinu muže jen hlupák. Franco nepochopil nosnou myšlenku knihy a ani většinu jemných ale důležitých niancí které dodávají knižní Justýně (hlavně vedle Juliety) onu rafinovanost která oddělila de Sada od zbytku dobové( a dnes už dávno zapadlé) pornografie. ()
Koprodukční snímek „Marquis de Sade: Justine“, na kterém se například podílelo i Lichtenštejnsko, je za mě zklamáním a nenaplněním očekávání. Netvrdím, že de Sade je skvělý autor, že jeho díla jsou v současné době tak kontroverzní podle toho, jakou pověst si vydobyla, ale Jesús Franco pojal snímek jako historickou romanci bez náboje, což mě nudilo. A dvě hodiny nudy je prostě příliš. ()
Jesús Franco má rozhodně talent vyslídit ve všem prvky červené knihovny a pak je použít ke svým účelům. Tak i tato "erotická fantazie" (dobrá definice z úvodu) nemá s domnělým autorem Markýzem de Sade příliš společného. Sadovy perverze (či snad lépe transgrese) jdou ruku v ruce s jejich filosofickou interpretací, která je: "v předvečer revoluce jednou z mnoha utopických ideologií" (Klossowski Pierre, tato a další citace z jeho knihy "Sade můj bližní", pokud neuvedeno jinak). Sade je z pohledu masy (ne rozdíl od Saint-Justa nebo Bonaparta, kteří jsou odhodláni masy obětovat) "člověkem očividně nezdravým; v revoluční bouři nenachátel žádné morální uspokojení a nebyl dalek toho, aby zákonem zaštítené vraždění nenahlížel jako karikaturu svého systému". Zlo, které je pro Sada "morální bytostí, a nikoli bytostíí stvořenou, bytostí věčnou a nikoli pomíjivou" splňuje i kritéria Himmlerovy Waffen SS (možná by se pečlivějším studiem de Sada dalo lecčemu zabránit). Ostatně i současné "ekologické" myšlení může ze Sada čerpat: "... zatímco v souladu s dobrotou, rozumem a spravedlností by bylo (lépe) tvořit pouze kameny a rostliny než dávat vzniknout lidem, jejichž chování by mohlo zavdat podnět nekonečným trestům." A jaký je závěr: "Postavy z Justiny a Julietty tráví všechen svůj čas zabíjením duše a na konci onoho desetisvazkového románu je možno konstatovat, že se jim to nepodařilo." Prostě "Les infortunes de la vertu' - Nehody ctnosti. ()
Zase jeden z tých lepších filmov od Jesusa Franca.Je to jeden z jeho najdrahších filmov,niečo cez milión dolárov.A je aj dosť dlhý,čo ale nie je žiadny prínos.Bola tam samozrejme erotika,ale nie nejaká zmyselná ani dráždivá.Ale Franco si do svojich filmov vie vybrať ženy,to je bez debaty.Klaus Kinski ako markíz de Sade,no,celkom mu to pristalo,ale bohvieako nehral.Jack Palance tiež nebol zlý,ale mne pripadal trochu ako drevený.No a Justina,hraje ju Romina Power,hrala asi najlepšie.Útla dievčina,bez peňazí,bez majetku,v jednom kusu prenasledovaná,spočiatku veľmi dôverčivá k iným ľuďom,mi pripadala taká bezbranná,až mi jej bolo ľúto.Bola ešte panna,ale každý chlap chcel od nej len to jedine,silou mocou ju dostať do postele.Pripadala mi ako predčasné dospelé dievča,ale bola naozaj veľmi pekná.No,nie najhorší Francov film. ()
asi jsem viděl nějakou cenzurovanou verzi...😇 ()
Co si pamatuji knížku, bylo to celkem maso, ale tohle je i na Franca strašně slaboučký. Dovedu si představit, že to dávali v roce 1991 v sobotu večer na OK3. ()
K mýmu překvapení velice povedenej film a nejlepší film co se týče Francovy filmografie. Hudba Bruna Nicolaie perfektně sedí, kameraman ví, co dělá, herci v pohodě. Kamkoliv přijde Justine s nadějí, že tam, kam zrovna přišla, to bude lepší, je zklamaná a v depresích. Nakonec to ale dobře dopadne. Nepoznal bych, že to točil Franco, kdyby to tu a ve filmu nebylo napsaný a to je myslím velkej plus. ()
Je to dost přísné hodnocení, ale nejde to jinak. Hned na úvod je třeba říci, že se nejedná o zfilmování, ale o umělecké (a velice soft, mohu-li dodat) zpracování tématu. Nelze to vysvětlit podrobněji, to bych musel spoilerovat. Je jasné, že s ohledem na dobu vzniku se nedá čekat nějaká brutální krvavá a fekální lázeň, ale třeba Django je starší a má desetkrát větší koule. Celkový dojem kazí především konec a prosvětleně estetizované prostředí (a Francouzi v červených kabátech, brrrr:-D). Přitom s ohledem na obsazení jsem čekal velkou pecku. Jenže Kinski jako de Sade je tragicky nevyužitý a Palance dost přehrává. Jediný pozitivní dojem na mě udělal homosexuální dandy Horst Frank, ovšem k toužebně očekávanému bitchování nedošlo... ()
Příběh o Justine a její sestře Juliettte jako dělaný pro odpolední televizi nebo výchovný film pro mládež. Hned v úvodu filmu jsem se zarazil a nepoznával jsem autora. Franco v tomto filmu využíval nádherných kostýmů, dekorací a výpravy, až jsem se divil, zda-li to točil skutečně on. Ačkoli scény v domech natočil v jednom několikrát jinak nasvíceném a postaveném interiéru ve studiu. Bohužel tyto atributy filmu jsou tím nejlepším, co jsem viděl. Herci nezáživní: Klaus Kinski hraje roli vypravěče-spisovatele, kterému se asi 2x zdají erotické představy. Na plátně je velmi málo a mluví jen sám k sobě. Jack Palance v roli vyšinutého bratra Antonina moc přehrával, až se mi znelíbil. Osmnáctiletá Romina Power byla vybrána pro roli Justine díky svému mladickému vzhledu, nikoli pro svůj talent. Jedna scéna mě pobavila, totiž homosexuální šlechtic, který se zalekl, že si spletl Justine s chlapcem a poté jeho plán otrávit manželku. ()
Reklama