Režie:
Jean-Jacques AnnaudKamera:
Tonino Delli ColliHudba:
James HornerHrají:
Sean Connery, F. Murray Abraham, Elya Baskin, Fjodor Šaljapin ml., William Hickey, Michael Lonsdale, Ron Perlman, Volker Prechtel, Helmut Qualtinger (více)Obsahy(1)
Do benediktinského opatství na severu Itálie přijíždí v roce 1327 vzdělaný františkánský mnich William z Baskervillu s novicem Adsem z Molku. Mniši se chystají na koncil o vleklém sporu s františkány, kteří žádají, aby byla katolická církev zbavena majetku. Na koncil se mají dostavit i papežovi vyslanci. Opat požádá Williama, aby pomohl vyšetřit tajemnou smrt jednoho z nejlepších iluminátorů, bratra Adelma. Ten byl nalezen znetvořený krupobitím pod věží opatství, jejíž okno nelze otevřít... William zjistí, že Adelmo měl homosexuální sklony. Když William s Adsem hledají stopy před budovou, Adso si všimne dívky, která s chudinou sbírá odpadky z opatství. Zanedlouho mniši najdou překladatele z řečtiny bratra Venancia utopeného v kádi s prasečí krví. Venancius pracoval ve skriptoriu s Adelmem. William si všimne, že v písárně je velmi málo knih. Opatství je přitom proslulé jednou z nejbohatších knihoven v Evropě. Část knih najdou s Adsem ve věži – a také útržek pergamenu s řeckými písmeny, který měl v rukou Venancius... Dívka, která poskytuje mnichům za jídlo sexuální služby, svede mladého Adsa a on se do ní zamiluje. William dojde k závěru, že pergamen patřil nejdříve Adelmovi, který dostal od pomocného knihovníka Berengara klíč od tajné knihovny, kde si Adelmo četl v řečtině zakázanou knihu. Berengar chtěl jako protislužbu sex. Adelmo plný výčitek pergamen předal Venanciovi a skočil z věže. Venancius se dostal do zakázané knihovny, začal knihu číst.a vypisoval si citáty. Zemřel s černou skvrnou na prstu. Berengar jeho tělo objevil a odtáhl ho do kádě, aby na něj nepadlo podezření. V kádi na koupání je také nalezen mrtvý Berengar, opět se skvrnou na prstu jakoVenancius. Začal zakázanou knihu číst a zemřel v bolestech. Opat se rozhodne další vyšetřování svěřit Svaté inkvizici... William s Adsem najdou ve věži labyrint s dalšími zakázanými knihami plnými vědeckých poznatků o světě. Objeví i tajný vchod, do kterého se ale nemůžou dostat. Do opatství přijíždí inkvizitor Bernando Gui. S Williamem se znají, William byl dřív také inkvizitorem, ale v době, kdy inkvizice ještě snažila lidi vést, a ne trestat. Později byl sám inkvizicí stíhán. Gui zadrží pomateného mnicha Salvatoreho, když se za slepici snaží získat přízeň neznámé dívky. Gui je obviní, že dívka je čarodějnice a Salvatore kacíř... (TV Prima)
(více)Recenze (781)
Skoro se stydím, že jsem Jméno růže shlédl až v roce 2011. Tento fakt ovšem z velké části může za to, že se mi film nelíbil tak moc, jak by mohl. Kdybych ho viděl před nějakými patnácti lety, byla by to jistojistě pecka a měl bych k němu silný vztah i teď. Takhle to ale bylo "jen" dobré, zubem času nakouslé historické detektivní drama s ponurou atmosférou a občasnou nevěrohodností (Scéna s vesničankou, Perlmanem, kocourem a kohoutem? WTF!). Co musím ale jednoznačně pochválit je nádherná Valentina Vargas. ()
Z knihy zbyla pouhá zákládní dějová linie, což zde není vůbec na škodu. Z filmu dýchá temná atmosféra středověku, špína a chudoba. Á to se mi líbí. Jen jediná výtka - co ti mniši ? Proč všichni vypadají jako karikatury? Opravdu nikdo v opatství nevypadá normálně... strašidelný. ()
Knihu jsem bohužel zatím nečetl ale z filmu jsem přímo natčen. Sean Connery jako osvícený františkánský mnich vs církevní fanatismus a tmářství to mě doopravdy bere. ()
Středověká detektivka odvyprávěná hlemýždím tempem. Nikterak nepředvidatelné pátrání bohužel ani v průběhu času nijak zřetelně nenabývá na zajímavosti, a tak 3/4 práce odvádí atmosféra temného, špinavého kláštera na severu Itálie. A Sean Connery s Murray Abrahamem.. ()
Knihu som nečítal, ale rozhlasové spracovanie áno. Film si knihu Ecca ešte viac upravil, niekde aj totálne zmenil (záver), ale to aj tak nevadí. Toto je priam hororová klasika, aj keď to vlastne horor ani nie je. ()
Škoda toho hlúpeho konca ()
Nejprve jsem se zhledla film, teprve az potom jsem se dostala k originalni predloze od Umberta Eca. Co k tomu jen rici? V prvni rade to, ze kdyby se rezie uchopil nekdo jiny a hodlal zfilmovat veskery obsah knihy, kterou Eco napsal, asi by pohorel. Domnivam se, ze to presne podle Umberta zkratka natocit nejde. Prave proto je treba ocenit kvalitu filmu, i kdyz je snimek oproti predloze dost (rekneme) orezany. Uvedeni tematiky je diky nastolene atmosfere filmu perfektni, pokazde, kdyz tento film vidim, je mi zima (asi jako mnichum v opatstvi), zkratka tenhle stredovek na vas sala ze vsech stran. Sean Connery je pan herec a teto ulohy se zhostil na jednicku. Drzite mu palce, aby vse rozlustil a zaroven se o nej tak trochu bojite. Kazda jeho veta jen potvrzuje, jake vzdelanosti a vedeni se mu dostalo. Tohle Seanovi fakt sedlo, verim mu vsechno od A az do Z. Bystrejsi divak si urcite vsimne Rona Perlmana, jeho prvni "netvor-role" se taktez vyvedla.. ()
Perfektne vytvorená scéna stredovekého kláštora ale bez atmosféry ,ktorú mala kniha a nepomáha tomu ani Conneryho skvelý William . ()
Přiznám se, že předlohu Annaudovy adaptace jsem nečetl, komparace literární předlohy Umberta Eca a jeho filmové zpracování, může být součástí kritiky, vždy by ale podle mě, mělo sehrát pouze marginální roly. Vhodným postupem je uchopit film, jako samostatné vyjádření autora, byť činem inspirovaným a pokud chceme-li dílo podrobit komparaci, pak by měla být zcela jistě vedena v rámci daného typu umění, tedy kinematografie. Jean-Jacques Anaud, našel příhodné místo pro své reálie v pozoruhodných prostorách Eberbackého hradu, kde došlo především k natočení interiérových scén, zbytek filmu ale již musel být oděn v prostředí kulis a rekvizit. Podotknout se sluší, že právě tento aspekt, společně s výpravou, kostýmy a hudbou Jamese Hornera byli nosnou sítí opěrných bodů poměrně ploché detektivní linie, která se stala leitmotivem filmu. Série vražd, které postihli okolnosti disentu františkánského řádu, na koncilu benediktinského opatství v roce 1327, pravděpodobně někoho překvapí sveřepým způsobem zpracování, po dějové stránce však film v tomto kontextu, nenabývá nějaké výraznější stratifikace. To je současně příznačné pro celou Anaudovu práci, v rámci obecné sumarizace tohoto filmu. Schopnost vizuální stavby, geniální erotické scény, autentičnost, to jsou všechno prvky, které, Jean-Jacques Anaud na jedné straně dokáže ve filmu aplikovat, jsou tu však některé aspekty, zejména strukturovanost děje, při kterých si na straně druhé, nepočínal se stejnou úspěšností. Od oné erotické scény par excellence, se totiž systematicky vytrácí hlavní dějová linie a občas vyvstane otázka, zdali samotný leitmotiv, tedy dedukce toho, co je příčinou záhad, které se v pozadí série vražd, na opatství udály, se z filmu začíná zřetelně vytrácet, navzdory tedy tomu, kolik pozornosti bylo věnováno právě jejich vizualizaci. ()
Hnusný středověk, kde byly racionalita a rozum zadupávany do prachu slepou vírou a náboženstvím. Ústřední detektivní dějovou linii bych klidně vyměnil za více prostoru pro souboj mezi rozumem a vírou a rozumem a city. Oba dva tam jsou jemně načrtnuty, ale jsou odsunuty naprosto do pozadí. Všechno je ale natočeno velmi atraktivně a Connery je tady v té nejlepší formě. ()
Kniha, která působí radost, je nebezpečná. Že je to dnes utopie? No možná. Nebo je to jen důmyslně maskováno. V dnešní době mají největší cenu právě informace a ty nejcennější působí nejvíc radosti. Proto hlavně v informační tocích musí fungovat elitářství. Informační oligarchové dokáží nabývat moci právě a výhradně skrz nevědomost ostatních. Každý informační boom, a nezáleží v jaké době se stane) je apokalypsou, ale pouze pro zmiňované oligarchy. Takový boom má totiž za následek rozložení koncentrované moci. A pro mocichtivého to je APOKALYPSA. ()
Tolik kladů a přesto mě tento snímek nedokázal přesvědčit. Connery spolu s Perlmanem šéfují ansámblu a jediný Slater, i když mladičky, mi tam nepasuje, jako vždy. 7/10 ()
Jak obvykle mívám spoustu výhrad k adaptacím knih, které jsem četl dříve, než jsem viděl film (ostatně kdo nemá?), tak zrvona Jméno růže je ukázkový případ, jak si představuji, že by adaptace vypadat měla. Nacpat totiž veškerý obsah několika set stránek do 90 - 150 minut hýbajících se obrázků totiž prostě nejde. Annaud si to dobře uvědomil a místo, aby nás nutil střídavě sledovat detektivku, dokument o dějinách křesťanství a debatní soutěž mezi Františkány a papeženci (což samozřejmě není žádný problém, když máte onen prostor několika set stran), tak se rozhodl vypíchnout nejzajímavější dějovou část knihy a podpořit to skvěle vybudovanou atmosférou a vynikajícími hereckými výkony. Ecova předloha je v tomhle naštěstí celkem odpouštějící - snad i ten nejzavilejší příznivce knihy musí uznat, že kdyby se film pokusil pojmout všechny vrstvy v knize obsažené, tak se z toho divák zblázní. Nebo by místo filmu musela vzniknout minisérie. Takhle je jedinou věcí, kterou musím filmu vytknout, poněkud pokulhávající závěr, který působí jako deus ex machina a navíc historicky nedává smysl. Ale s tím se už holt nějak zvládnu srovnat. 9/10 ()
Paradni prace. Poprve videno tak pred vice jak deseti lety. Jeste rad se k nemu znovu vratim. ()
Nic psát nemusim, stačí jen odkázat například na Douglese. Moc dobře jsem věděl, že aby mohl film pojmout veškerý obsah oné brilantní knihy, muselo by jich vzniknout přinejmenšim deset. Stejně tak jsem tušil, že jdu do ryze detektivního příběhu, který si od Eca půjčil zápletku, postavy, prostředí a dobu. Ale s vědomím toho všeho mi to nesedlo. Na první pohled vše v pořádku. Většina herců typově sedí, kulisy pěkné, hudba hezky podtrhává. Co mi vadí je ta zkratkovitost. Nevadil by mi tříhodinovej opus narvanej k prasknutí obsahem anebo třeba film inspirovaný knihou jen volně. Takhle jsem dvě hodiny koukal na jakýsi odvárek, který mi nic nedal. Spíš vzal. ()
Nemůžu si pomoct, ale ani kniha, ani film mě nijak zvlášť nanadchly. Prostě taková detektivka ze středověku. Všichni moji kamarádi byli nadšení už z knihy, mě to minulo. Proto v partě platím za primitiva. Ale nic s tím neudělám. ()
Film je to výborný, ale musím se odprostit od náboženských polopravd, až zesměšňování katolických řeholníků (Umberto Eco - jak jinak, budiž mu nebe otevřeno). ()
Výsadou filmu je především velmi dobrá atmosféra, rovněž zápletka je překvapivá. Disputace Františkánů a kacířský proces posléze posouvají pátrání více do tajmena. Úplně tam nesedí závěr. ()
Na rozdil od knihy, tady dej pekne ubiha a ja si vlastne nepamatuji, kdy me naposledy nejaky film takto chytil. Bohuzel vysledny dojem kazi zaverecne vyustenu, ktere misto aby na otazky odpovidalo, jeste tvori dalsi... ()
Umberto Eco jako autor literární předlohy ukázal svou domovinu, potažmo celou Evropu 14. století v plné nahotě zmaru a pokrytectví,Jean-Jacques Annaud jej převedl skvěle na filmové plátno. Téměř mýtický příběh a souboj dobra se zlem není imaginární ale naopak zcela reálný, navíc vystavěný v kulisách středověkého opatství.Chmurná atmosféra této tvrze dodává detektivnímu příběhu punc nevšedního zážitku. Zdejší bratry čeká nejedna zkouška víry i charakteru v honbě za vraždícím monstrem,stejně jako poznání širších souvislostí jenž ukrývá zdejší řád.Skvělý Sean Connery v roli Williama z Baskervillu ,který nepřijíždí do těchto zdí jen jako františkánský mnich ale především v roli mentora a učence. Se svým mladým učedníkem záhy zjistí ,že dilema víry a vědy bude postaveno mnohem jinak než by sami čekali. Ve snímku se však prezentují i další skvělé persony. Ron Perlman před kterým by strachy utekl i Quasimodo. taktéž zde odporně zlý F. Murray Abraham. Vynikající historická detektivka s nádechem mystery i hororu, jen veliká škoda ,že zůstává na tomto poli tak osamocená. ()
Reklama